Iakttagelser vnder en (jeolo<jisk resa i Tyrolen och Schiceiz. 333 



hornblende cleri. Den synes mig derföre kunna fördelas pä tvenne luifvud- 

 afdeluing-ar: en hornblendehaltig (syenitgranit) och en hornblendefri (egentl. 

 granit), hvilka dock i geologiskt hänseende på det intimaste äro förbundna 

 med hvaraudra, och således stå till hvarandra i samma förhållande som sye- 

 nitgraniten och den porfyrartade graniten i södra Finland *). Att i sjelfva 

 verket ifrågavarande granitterräng bildats under flere efter hvarandra följande 

 eruptioner visar sig af de mörka, något afrundade, fiukorniga. delvis genom 

 afskilda större qvarz- och fältspatskristaller porfyrartade brottstycken, hvilka 

 icke sällan förekomma i graniten vid Mittewald, bildande en pendant till de 

 mörka fragmenterna i den finska syenitgraniteu. Afven finner man smärre 

 gångar af en grofkornig granit, delvis utbildad såsom skriftgranit med stora 

 glimmerlameller, hvilka gångar således äro analoga med de i nämnda syenit- 

 granit uppträdande pegmatitgångarna. 



En anmärkningsvärd företeelse är den kalkspat, som på sina ställen an- 

 träffas i denna granit, och som först blifvit uppmärksammad af Trinker (Er- 

 läuterungen zur geogn. Karte Tirols, 1S53 p. 9), samt sedermera närmare 

 beskrifven af A. Pichler (Jahrb. für Mineral., 1S73 p. 259). Denna s. k. 

 kalkgranit har jag icke funnit i fast klyft, men väl i form af smärre lösa 

 stenar i Flaggerdalen. Den skiljer sig skarpt från den normala hvita gra- 

 niten genom sin röda fältspat och sin chlorithalt. Kalkspaten är ofta till en 

 del utvittrad, till följe hvaraf stenarna på ytan äro skrofliga och porösa. 



En liknande kalkgranit anföres af v. Post (öeol. Föreningens i Stock- 

 holm förhandlingar Bd. I p. 3 o. f.) såsom förekommande i form af lösa ste- 

 nar på åtskilliga ställen i Sverige; och äfven i Finland synes den före- 

 komma, att döma af åtskilliga på universitetets mineralkabinett förvarade 

 lösa stenar från en ås i Lampis socken, hvilka äfven bestå af en röd Or- 

 thoklas och chlorit, samt äro genomdragna af större och mindre porositeter. 

 Denna s. k. kalkgranit synes mig endast kunna betraktas såsom en lokal 

 bildning, uppkommen genom en metamorfos, i det hornblende öfvergått i 

 chlorit, och den dervid uppkomna kalkspaten afsatts på förhandenvarande 

 sprickor och caviteter, hvilka som bekant icke sällan förekomma äfven i den 

 normala graniten. 



Ett par mil söder om Mittewalder granitterrängen träffar man åter på 

 en eruptiv bildning uppskjutande i form af smärre stockar i den kristallini- 



*) Att äfven den tyrolska graniten delvis antar en porfyrartad struktur har Wolf fun- 

 nit hos en utliggare frän den stockformiga Cima d'Asta graniten söder om Predazzo, som 

 f. ö. är eqvivalent med den vid Mittewald. 



43 



