348 F. J. WiiK. 



Med denna åsigt öfverensstämmer emedlertid icke det resultat, till hvil- 

 ket mina iakttagelser toçt mig. Hvad först beträffar den s. k. centralguei- 

 sen, så synes mig ofvanföre tillräckligt många skäl blifvit anförda för att 

 kunna betrakta den såsom eruptiv. Den kan således icke motsvara den 

 äldsta metamorfiska eller laurentiska gneisformationen ; dennes eqvivalent 

 hafva vi nemligen att söka: i Schweiz i trakten omkring Lago Maggiore 

 samt i Tyrolen bland annat i gneisterrängen vester om Sill. Centralgneisen, 

 (bildande Tauernkedjan i Tyrolen och Monte Rosa i Schweiz) kan således 

 icke hänföras till denna utan till den huroniska glimmer- (resp. chlorit-) 

 skiffern. I den grå (resp. gröna) kalkstenshaltiga skiffern i Schweiz hafva 

 vi slutligen att söka den tredje länken i den azoiska formationsserien, hvars 

 motsvarighet i Tyrolen för närvarande icke kan uppgifvas. Möjligen skall 

 eqvivalenten till den gröna skiffern, som öfvergår i chlorit- och strålstens- 

 skiffer återfinnas i chloritskifterbildningen NO om Tauern-centralmassiven 

 och till den grå, som måhända t. e. d. är cambrisk, uti gråvackeskiffern 

 norr om densamma. 



Huruvida nu den indelning, hvartill jag ofvanför kommit af Alpernas 

 kristalliniska bildningar^ fullständigt motsvarar den tredelniug, som Sterry 

 Hunt verkställt i afseende på Appallacherna, är svårt att utan personligt 

 iakttagande med bestämdhet säga. Deremot synes den mig fullkomligt mot- 

 svara den allt sedan Werners tid företagna tredelningen af de sachsiska 

 azoiska bildningarna, i en gneis-, en glimmerskiffer- och en lerskifferterräng, 

 hvilka bildningar också kunna betraktas såsom typer för de kristalliniska 

 formationerna i allmänhet. Ja till och med i afseende på det inbördes läget 

 af de tre formationerna kunna vi finna en analogi mellan förhållandena i 

 Sachsen och de i Schweiz. Så rubbadt också det ursprungliga läget af de 

 primitiva bildningarna i det sistnämnda landet blifvit genom sednare inträf- 

 fade höjningar och sänkningar, så kan detta dock icke hafva skett så full- 

 ständigt, att vi icke ännu, då vi taga saken i stort i betraktande, skulle 

 kunna erhålla en öfversigt af det inbördes förhållande, hvari de resp. bild- 

 ningarna stå till hvarandra. 



Jemför man den af Naumann sammanställda geogn. generalkartan af 

 Sachsen med Studer-Escherska öfversigtskartan af Schweiz finner man i 

 sjelfva verket en stor analogi äga rum mellan de tvenne ländernas geolo- 

 giska förhållanden med abstraherande nemligen af den oväsendtliga skilna- 

 den i yttre orografiskt hänseende. Hufvuddelen eller den centrala delen af 

 Erzgebirge intas af den laurentiska gneisformationen. Denna motsvaras i 

 Schweiz af den eqvivalenta bildningen i trakten omkring Lago Maggiore. 



