Iakttagelser under en geologisk resa i Tyrolen och Schweiz. 



357 



III. 



Alluvium. 

 Diluvium. 



Kaiuoz. 



IL 



Mesoz. 



Paläoz. 



iNeocän. 

 |01igocäa. 

 JEocäa. 

 jProcän. 

 /Jura. 

 I Trias. 

 Carbon. 



Devon. 



Silur. 



jTakon. 

 I. JHuron. 

 'Laureut. 



Perm. 



Kol. 



Culm. 



Öfre. 



Undre. 



Cambr. 



Eruptiver : 



Rhyolit. Trachyt. Basalt. 



Porfyr. Poifyrit. Melafyr. 



Granit . . . Syenit . . . Hyperit. 



Denna tredelning kan som bekant fortsättas ännu vidare : sålunda delas 

 devon i en undre, en medlersta och en öfre afdelning-, trias i medlersta Eu- 

 ropa i brokiga sandstensformationen, musselkalk och keuper o. s. v. En 

 sådan indelning är också sjelffallet den mest naturliga, alldenstund hvarje 

 period, som i ett eller annat afseende bildar ett afslutadt helt i jordens ut- 

 veckling, måste hafva en början, hvarigenom den ansluter sig till den när- 

 mast föregående, en medeltid;, som inbegriper det för densamma egentligen 

 karakteristiska stadiet samt en slutafdelniug, hvarigenom den öfvergår i den 

 efterföljande. 



Beträifande de tre hufvudperioderna I, II, III, *) synas de mig vara 

 fullkomligt naturliga, ty de skilja sig från hvarandra såväl i petrografiskt 

 som i paläontologiskt hänseende. Perioden I innefattar de primitiva (kristal- 

 liniskt-metamortiska) formationerna, hvilka sakna fossilier eller blott inne- 

 hålla otydliga, tvifvelaktiga spår af sådana, per. II de fasta, rent sedimen- 



*) Dana o. a. fördela de geologiska formationerna i fem afdelningar: 1) azoiska eller 



primitiva, 2) paläozoiska (primära), 3) mesozoiska (sekundära), 4) kainozoiska (tertiära) 



5) qvaternära („Era af mind"). I enlighet härmed kunde man äfven för den eruptiva 



formationsserien antaga en femdelning, motsvarande den af de skiktade formatioTierna : 



1) primitiv-plutoniter, 2) plutoniter, .3) plutovulkaniter, 4) vulkaniter, 5) neo-vulkaniter, i 



det man frän de egentliga plutoniterna afskiljer de till den primitiva perioden hörande, 



mer eller mindre skifïriga granit- och syenit-arterna, samt likaså frän de egentliga, äldre 



trachyt- och basalt-arterna de moderna lava-bildningarna. Dock synes mig tredelningen af 



ofvananförda skäl vida naturligare. 



46 



