424 F. J. WiiK. 



Betrakta vi nu de egentl. kem. karaktererna, så finna vi, att de tvenue 

 yttre serierna (de sek. och tert. elem.) såväl i sin helhet som äfven i sina 

 särskilda undcrafdelningar förete en större eller mindre likhet med den in- 

 nersta kretsens elementer (de primära). Inom hvardera af de förra kunna 

 vi särskilja trenne afdelningar, representerade inom den sistnämnda af O så- 

 som negativ, H såsom positiv och N såsom indiiferent. Af dessa stå dock 

 H och N hvarandra närmare och hilda en motsats till O, hvilken äfven med 

 afseende på sin kemiska karakter kan betecknas såsom aktiv i jemförelse 

 med H såsom passiv och N såsom neutral; och detsamma kan äfven öfver- 

 hufvudtaget sägas om de motsvarande afdelningarna inom de två yttre kret- 

 sarna. Ett analogt förhållande finna vi ännu ytterligare upprepadt inom hvar 

 och en af dessa sex undcrafdelningar, i det att de på ett naturenligt sätt 

 låta fördela sig på trenne grupper, af hvilka dock tvenne stå hvarandra när- 

 mare. Detta förhållande visar sig isynnerhet tydligt hos de neg. och pos. 

 sekundära elementerna, och finner hos dem på sätt och vis ett uttryck redan 

 i analogin mellan hvardera hälftens atomvigter (se ofv.). 



Vi kunna framställa detta förhållande på ett annat sätt. Man kan näm- 

 ligen dela hvar och en af de tre hufvudafdelningarna inom de sekundära och 

 tertiära serierna i tvenne undcrafdelningar, hvilkas gräns går mellan de 

 tvenne elementer, som hafva den högsta atomvigten. och den ena af dessa 

 ytterligare i tvenne, men af dessa kunna de flesta vidare afdelas i tre eller 

 två grupper, och af de särskilda elementerna kunna en del: S, P, B, C 

 m. fl. ännu i sina trenne eller tvenne allotropiska modifikationer sägas sträfva 

 att förverkliga denna lag. 



Det kan vara af intresse att i korthet genomgå hvar och en af de tre 

 hufvudgrupperna af de sek. och tert. serierna särskildt. Beträffande först 

 de neg. sekundära elementerna, så erhåller man för dem, ifall man, i enlig- 

 het med hvad ofvanför blifvit yttradt, tillägger Az såsom seriens begynnelse, 

 följande indelning: 



Az? FljCl, Br, J;|Te, Se, SjlP 



Af de tre hufvudafdelningarna inom denna serie, svarar den första mot 

 H, den andra mot O, den tredje mot N, dock blott i formelt hänseende, 

 med afseende på valensen, i det att den första gruppens elementer kunna 

 sägas vara företrädesvis enatouiiga. den andra två- och den tredje treatomiga. 

 Men i afseende på den kemiska karaktcren äro de samtligen negativa ehuru 

 i olika grad. Sålunda kunna vi skönja ett aftagande i den negativa karak- 

 teren i mån af atomvigtens tilltagande, hvilket, hvad saltbildarne beträffar, 

 yttrar sig i det stigande frändskapsbegäret till O. Men i samma mån afta- 



