Om. adiahatiska Unier. 



453 



Med tillhjelp af den adiabatiska liniens eqvation kan Carnot's kretspro- 

 cess närmare undersökas. Eqvationen 2 representerar nemligen en isoterm 

 sålänge T är konstant; och elimineras y mellan denna eqvation och eqvation 

 3, sä bestämmer eqvationen 



q ^ Q- Q, = k T log. ~ 8. 



huru mycket värme q skall tillföras kroppen för att förändringen skall ske 

 längs den ifrågavarande isotermen från differentialvolumen ar-,, till x. Vidare 

 är afskärningspunkten mellan en adiabat n och isoterm T bestämd af eqva- 

 tionerna 



^« + 1 



x = -J'—oohy=^J'^^ ; 9. 



(hTf " l^ ' 



och undersökning af det läge dessa linier intaga, visar att då x tillväxer ut- 

 öfver det värde det har i skärningspunkten, så ligger adiabaten mellan iso- 

 termen och axlarna, samt då x minskas från detta värde, så ligger isotermen 

 mellan adiabaten och axlarna. Beteckna derföre .Tj y, värdena för x, y i 

 skärningspunkten A fig. 1 mellan adiabaten (/, och 

 isotermen Tj, samt a^ y.) detsamma i skärningspunk- 

 ten B mellan adiabaten f<2 ^^"^ isotermen T^, dervid 

 f<i och T^ må vara mindre än resp. fio och T^' och 

 beteckna vidare ^, ?;j värdena för xy i skärnings- 

 punkten C mellan adiabaten jjj och isotermen T^, 

 samt lo i\i detsamma i skärningspunkten I) mellan adia- 

 baten f/g och isotermen 7\, så äro enligt eqvationen 9. 



^v- 



hvaraf erhålles 



I-, 





I, 



Fl 



{iiT,:f 



-;l. 



ft.2 



M2 



(Ar,/ 



(hT.^f 



J' 



10. 



som utvisa att en proportionalitet mellan differentialvolumerna i de fyra skär- 

 ningspunkterna eger rum. För permanenta gaser gäller detta sjelfva volu- 

 merna, emedan för dem, såsom ofvan blifvit nämndt, atomvolumen kan ignore- 

 ras i jemförelse med volumen; denna egenskap hos permanenta gaser har 

 förut blifvit bevisad af Briot ^). Af eqvationerna 9 fås vidare 



*) Cn. Briot. Lehrb. der mechan. Wärmehlirc, deutscli von H. Weber. Leipzig 1871. 

 Cap. III. 



58 



