Jo vuosi takaperin olisi Siiomeii Tiedeseura tahtonut erinäisellä muisto- 

 puheella kumiioittaa yhtä eclelliseuä kesänä manalan niajoihin mennyttä 

 jäsentänsä, Matthias Akianderia, ja tämä arvokas toimi oli minuUe tarjottu. 

 Miks'en silloin voinut sitä Seurau puolesta täyttää, en katso soveliaaksi tässä 

 selitellä. Vaan mitä silloin laimin-lyötiin, on minuUe suotu tällä kertaa hy- 

 väksi tehdä, ja jos en osaakkaan pukea kunnioitustani niihin kaunopu- 

 heisuuden kukkasiin, jotka tämmöisissä tiloissa övat tavallisia, on lohdu- 

 tukseni, etta Matthias Akiander vainaja oli tuo hiljainen, vähän-vaativainen 

 työntekijä tieteen palveluksessa, joka kammoi kaikkea ulkonaista kunniaa, 

 kammoi sitä sähen määrään asti, ett'ei edes tahtonut lukea itseänsä Tiede- 

 seuran jäseneksi. Epäilemättä Seura ou paremmin arvostellut Akiander'in 

 tieteellistä kuntoa, kuin hän itse sen teki. Mutta semmoisen miehen muis- 

 toUe olisi panegyrillinen ylistyspuhe loukkausta; ainoastaan suoraa, korista- 

 matouta elämäkertaa vaatii Suomalainen kirkkohistorioitsija. 



Matthias Akkanen syntyi Jääsken pitäjässä Kesäk. 17 p. 1802. Hanen 

 isänsä oli taloUinen siinä pitäjässä Laukkalan kylässä Kerttolan talossa lähellä 

 Kirvuun rajaa, Martti Matinpoika Akkanen, ja äidin nimi oli Anna Juhananty- 

 tär OUikka. Meidän maassa, jossa jotenkin usein tapahtuu, etta talonpoikais- 

 säädystä tuoretta voimaa vuotailee virkasäätyjen sekaan ja lierras-säätyiset 

 heiniot tavallisestikin johdattavat sukuperänsä talonpoikaisesta alkujuuresta, 

 ei tarvitse Akiander'in syntyperä sen puolesta mitään erinäistä selitystä. 

 Mutta ne olot, jotka ympäröitsivät hanen kätkyttänsä, övat monessa kohden 

 omituisia ja ansaitsevat lyhyen kuvauksen *). Niinkuin tiedämme;, on Jääski 

 eli Pietarin kirkko vanhimpia seurakuntia näillä seuduin ja käsitti ennen 

 rauinoin koko nykyisen Jääsken kihlakunnan, kahden puolen ylistä Wuoksen 

 virtaa. Ruokolahti Rautjärven kanssa siitä eroitettiin v. 1572. Kun sitten 

 Uudenkaupungin rauhanteon raja pois-leikkasi aliseu osan Jääsken pitäjää, 

 niin tuosta syntyi eri seurakunta, nimellä St. Andrese, Wenäjän vallan alla. 

 Turun rauhanteko korjasi muunkin Jääsken Wenäjän alueesen; siihen kuului 

 silloin Kirvuun kappeli, joka västa muutamia vuosia takaperin on saanut eri 

 kirkkoherransa. Väestö näillä seuduin näyttää vanhastaan syntyneen jostakin 



*) Tiedot Akiander'in lapsuuden-oloista on Kirkkoherra K. G. Dalilgren minuUe hyvän- 

 tahtoiaesti Iiankkinut. 



