10 



Näiu oli Akiaiuler tullut koulun-opettajaksi, ja jtedagogialliset haiiastuk- 

 set Sitten koko hänen elämä-ikänsä pysyivät hänelle rakkaiua ja mieluisina. 

 Jonkuu vuoden perästä hän tuli Helsing-in koulun lehtoriksi ja aloitti siellä 

 puhdistus-työn, joka on kyllä merkillinen tämän koulun aikakirjoissa. Koulu- 

 kuri oli mainitussa laitoksessa ollut varsin kehnolla kaiinalla. Pari kolrae 

 opettajista olivat kelvottomia juoppoja, oppilaat taas kaikkeen epäjärjestyk- 

 seen tottuneet. Kerrotaan, että hän rehtoriksi tullessaan, antoi poi'ille kappa- 

 leeu 1 724 vuoden koulusääntöä, joka silloin oli voimassa, lausuen: „Tätä sekä tei- 

 dän että minun tulee noudattaa!" Soveliailla keinoilla kelvottomat opettajat pois 

 laitettiin; myöskin useat oppilaat, jotka ei vät tahtoneet uuteen järjestykseen 

 mukautua, pyrkivät tiehensä, ja koulussa tapahtui nun suuri mullistus, että 

 Rein vainaja leikillisesti lausui ystävällensä: Saa nähdä, eikö aikakirjoissa 

 kerran tule seisomaan: „Anno . . . Helsingin trivialikoulu rehtori Akiander'in 

 toimella tuli tyhjäksi sekä opettajista että oppilaista. " — Samaan aikaan 

 Akiander oli tehty Wenäjän kielen lehtoriksi yliopistossa ja tuli vihdoin, 

 niinkuin tiedämme, tämän kielen provessoriksi. Hänen paljon kiitetty Wenäläi- 

 nen kieli-oppinsa sekä ensimäinen osa eräästä Wenäjän valtakunnan historiasta 

 ovat myöskin todistuksina hänen pedagogiallisesta harrastuksestaan. Että 

 hänen pedagogiallinen taitonsa tunnustettiin, näemme useista esimerkeistä. 

 W. IS55 hän pantiin kaikkien Helsingin koulujen inspehtoriksi. W. 1861 

 hän istui komiteassa Kansankoululaitosta varten ja v. 1865 siinä komiteassa, 

 joka teki ehdotuksen Alkeis-oppilaitosten järjestäraiseen. ]\Iitä hän Helsingin 

 Ruotsalaisen naiskoulun hyväksi vaikutti, jonka inspehtorina hän pysyi lop- 

 puunsa asti, olisi liian pitkä luetella, sillä se käsittäisi koko tämän laitoksen 

 historian. Yliopiston opettajana hänen vaikutuksensa kesti vuoteen 1867, 

 jolloin hän otti eronsa emeritus-oikeudella. 



Se virka-ura, jonka näin ölen lyhyesti kertonut, ei anna tosin mitään 

 aavistusta varsinaisesta tieteellisestä harrastuksesta, ja kuitenkin Akiander 

 oli mies, joka työUänsä on ollut osallisna kaikissa aikansa isänmaallisissa 

 harrastuksissa ja niiden kautta on mnutamissa kohden toimittanut itsellensä 

 tieteellisen ninien. Hänelle, niinkuin monclle muullekkin sen aian miehelle, 

 antoi Öuomalaisen Kirjallisuudeu Seuran perustaminen v. 1831 uuden vaiku- 

 tuksen-suunnan. Akiander oli tämän seuran perustajia, sitten Keckman'in 

 kuoleman jälkeen sen sihteerinä v. %1838— '%39, jonka lisäksi hän myös- 

 kin syksyllä 1839 ('Vio— ^la)' varsinaisen sihteerin Kaarlo H. Stalberg'in 

 poissa-oUessa, toimitti sihteerin virkaa. Sen ohessa hän vuodesta 1833 alkaen 

 vuoteen 1862 asti eli 29 vuotta oli jäsenenä Seuran tutkijakunnassa ja vihdoin 

 Rein'in kuoleman jälkeen kaksi vuotta seuran esimiehenä vv. 1868 — 1870, sekä 



