10 



daktionen af hufvudiniiehållet och systematiseringen af den oerhörda mängden 

 specialförfattningar, hvilkeri af Bonsdorff sjelfständigt måste verkställas, kräf- 

 de både en långvarig ansträngd möda och en praktisk detaljkunskap, som säker- 

 ligen hos ganska få tjenstemän kan förutsättas, hvarföre detta gedigna arbete gör 

 sin författare all heder. Alldeles samtidigt utgaf i Åbo hans broder Karl Gu- 

 staf det närbeslägtade, likaledes gedigna arbetet: „Debiterings- och beskatt- 

 ningsverket i Åbo län;" hvaraf man torde få sluta, att båda bröderna ömse- 

 sidigt drogo nytta af hvarandras forskningar, ehuru detta sednare hade in- 

 skränktare syfte. Kameral-lagfarenheten gaf vid sitt framträdande i dagen 

 anledning till en långvarig och delvis bitter tidnings-polemik, som dock i 

 allmänhet slutade till Bonsdorffs fördel. Dåvarande professor Nordström re- 

 censerade verket i Helsingfors Morgonblad 1834 N:o 78 — 83, och erkände 

 hos det många förtjenster, men anmärkte derjemte ganska många brister, 

 bland annat oriktig tolkning af några författningars ord; författaren svarade 

 genast N:o 87 — 89 i en synnerligen skarp ton och gendref större delen af 

 anmärkningarne; Nordström vidhöll sina anmärkningar i ett delvis rätt bit- 

 tert gensvar, N:o 91, äfveusom i en ytterligare kort replik, N:o 18 för 1835; 

 en för mig okänd insändare tog obetingadt Bonsdorifs parti, N:o 1(3 för 1835, 

 och yttrade i slutet de berömmande orden: „Ju oftare detta ypperliga verk 

 rådfrågas och genomögnas, desto dyrbarare visar det sig genom rikhaltighe- 

 ten af sitt välordnade innehåll och den säkra vägledning det lemnar oss till 

 kunskap om och tolkning af vårt lands kameral-lagar". I detta votura har, 

 som jag tror, sedan dess ända till våra dagar allmänheten öfverhufvudtaget 

 instämt. 



I något sammanhang med kameral-verkets offentliggörande stod det troli- 

 ligen att vår Bonsdorff, jenite prof Ekelund och assessor Lohman, år 1835 

 kallades till redaktör af det nya lagverket, som under geheimerådet Walléens 

 ordförandeskap skulle bringas till stånd och bli ett systematiskt sammandrag 

 af utkomna författningar, i uppställningen ungefär likartadt med det Ryska 

 lagverk, som då under grefvc Bludoffs ordförandeskap utarbetades. Detta 

 var den andra lagkomitén i Finland, ty den första hade en tid förut, utan 

 något synligt resultat, upplöst sig. Prof Ekelund uppgjorde ett systema- 

 tiskt schema för det hela samt torde utarbetat civil- och criminal lagen ; 

 Bonsdorff, med sin vanliga drift i göromål, tog icke heller Icdamotskapet 

 som en sinecur, utan torde hafva utarbetat r):e afdelningen i schema, kame- 

 ralen, åtminstone till någon del. Men hela företaget bar vatten, liksom den 

 föregående koraiténs arbete. Ty 1842 nedsattes, med senator De la Chapelle 

 som ordförande, en latrrevisions-komitiî, som granskade det tillämnade lag- 



