och förbereflelser skulle en sådan kunna åstadkommas och dess framställning 

 skulle i hvai-je fall erfordra en vida längre tid än den, hvarunder jag- i dag får 

 taga mina ärade åhörares uppmärksamhet i anspråk. Hvad jag nu kan meddela 

 blir mera en skizz, som företrädesvis behandlar den tidigare perioden af 

 Argelanders lif ända till hans afresa från Finland. Jag har grundade skäl 

 att antaga, att en fullständigare framställning af hela hans verksamhet icke 

 alltför länge skall låta vänta på sig. 



Friedrich Wilhelm August Argelander var född långfredagen den 22 

 Mars 1799 i Memel i Ostpreussen. Hans far Johann Gottfried, som var 

 grosshandlare och skeppsredare, härstammade på fäderne från Finland, der 

 slägten under namnet Argillander ännu i dag fortlefver i några delar af landet. 

 Aflidne häradshöfdingcn August Forsten i Kuopio har under insamlandet af 

 materialer till en beskrifning öfver kolonisationen af norra Savolax iifver- 

 konimit särskilda notiser om berörde slägt, som från detta landskap utbredt 

 sig inom och utom landet, utan att dock lyckas vinna, såvidt jag har mig 

 bekant, eu bestämd utredning rörande vår Argelanders genealogi. Såsom 

 säkert kan emellertid anses, att hans farfar, som var född 1726 i Pernå, 

 lefde i Lovisa såsom kopparslagare. Om honom eller hans far berättar en 

 tradition, som Argelander sjelf stundom omtalade, att han skall hafva uppsatt 

 vindflöjeln på Abo domkyrka. Han flyttade sedermera till Tilsit i Ostpreussen 

 och hans son Johann Gottfried, fader till vår Argelander, egnade sig åt 

 handeln samt bosatte sig i Memel. 



Den unge Argelanders barndomstid sammanföll med den för Preussen 

 så bedröfliga perioden, då den kungliga familjen efter slaget vid Jena och 

 de oerhörda olyckor, som derefter öfvergingo landet, nödgades draga sig 

 tillbaka ända till Älemel, den yttersta staden i monarkin. Det rådde brist 

 på boningsrum i den lilla staden, som saknade lokaler att emottaga ett om 

 än så anspråkslöst hof. Argelanders far ställde då öfre våningen af sitt hus 

 till kungliga familjens disposition och kronprinsen, prins Friedrich och deras 

 hofmästare flyttade dit in. I'å detta sätt blef den unge Argelander lekkamrat 

 till de kungliga prinsarne och detta ungdomskararatskap öfvergick sedermera 

 till den varma vänskap, som framförallt kronprinsen, sedermera konung Frie- 

 drich Wilhelm IV, och prins Wilhelm, numera kejsar Wilhelm, hyste för 

 Argelander och som denne besvarade med en uppriktig tillgifvenhet ända till 

 sista stunden. 



Efter förberedande undervisning i hemmet besökte Argelander gymna- 

 sium i Elbing samt det då för tiden berömda CoUegium Fridericianum i Kö- 

 nigsberg (1813—1817) och blef efter aflagd raaturitetsexamen (studentexamen) 



