lingar, som afbröt observationerna. Observatoriet blef genom sitt aflägsna 

 läge frälst ifrån lågorna, men ändock \ar hettan der uppe så stark, att några 

 bjelkar, som tillfälligtvis lågo på taket, började fatta eld. Argelander jemte 

 hans vaktmästare voro under eldsvådan oafbrutet sysselsatta att förhindra 

 eldens spridning till observatoriibyggnaden. Att ingå på en utförligare skil- 

 dring af dessa och dermed sammanhängande händelser skulle föra alltför 

 långt; jag kan emellertid icke underlåta att framhålla den prisvärda rådighet, 

 med hvilken Consistorium Academicum genast efter branden försökte att re- 

 parera de lidna förlusterna, eller att betrygga undervisningens fortgång under 

 den instundande höstterminen genom att anskaffa provisoriska lärosalar jemte 

 boningsrum åt de studerande, som voro att för\äntas till staden. Alla dessa 

 åtgöranden afbrötos dock i följd af det nådiga manifest af den 21 Okt. 1827, 

 Inarigenom Akademins flyttning till Helsingfors under namn af Kejserliga 

 Alexanders-Universitetet anbefalldes. 



Kort efter branden, den 7 Sept. sannnanträddc Consistorium på obser- 

 \atorium och höll derstädes under längre tid sina sessioner. Afven rektors- 

 kansliet jemte Akademiens kassakistor och arkiver, som hade kunnat bergås, 

 förvarades på samma ställe. Ufver ett år var (konsistorium installeradt under 

 observatorii tak: den 12 September 1828 höll detsamma sitt sista samman- 

 träde i Åbo för att derefter samlas den 1 Oktober i senatshuset i Helsingfors 

 till invigningen af Alexanders-Universitetet. Man kan lätt tänka sig, att Arge- 

 lander icke utan känbar olägenhet kunde dela sina rum med consistorium, men 

 han gjorde det likväl gerna och förstod att framförallt ställa så till, att de regel- 

 bundna observationerna derigenom endast för några dagar behöfdc afbrytas. 



Genom de nya universitetsstatnterna, som utfäidndes den 1 Oktober 

 1S2S, blef Argelanders ställning väsendtligen förändrad: observatorstjensten 

 upphöjdes till ordinarie profession i astronomi och Argelander blef utan vidare 

 specimination utnämnd till första innehafvare af denna nya lärostol. Att han 

 icke i den vanliga ordningen blifvit utnämnd till professor, kan möjligtvis 

 hafva väckt misshag hos några af hans embetsbrödei-, hvartill ännu kommer, 

 att en tvist rörande tillträdandet af den för astnmomie professorn bestämda 

 lönen på högsta ort afgjordes till hans förnion. Men som Argelander vid 

 detta tillfälle likasom vid alla öfriga upptiädde på ett öppet och lojalt sätt 

 och endast begärde riktig tolkning af en nog tydlig lag. kan ett sådant 

 misshag, om det öf\ erhufvudtaget funnits, icke hafva varit långvarigt. 



Det dröjde ännu ganska länge, innan den för Helsingfors projekterade 

 nya observatoriibyggnaden hann uppföras. Ända till 1831 qvarstannade 

 Araelander i Åbo och sedan de observationer, som behöfde anställas i och 



