12 



ständigt frågor rörande hans gamla bekanta eller deras barn och barnabarn 

 och hans samtal vände sig ofta till Finland, till den tid, han så lyckligt till- 

 bragt här. Jag tillåter mig att vid detta tillfälle anföra ett faktum, som på ett 

 slående sätt bevisar hans varma intéresse för allt. som tilldrog sig härstädes- 



Det var under orientaliska kriget om sommaren 1855: i Tyskland visste 

 nian redan länge, att Sveaborg hade blifvit utsedt att bombarderas af Engel- 

 ska Östersjöflottan. Argelander var mycket orolig öfver det öde, som kunde 

 förestå Observatorium och den bakom liggande staden. Han, som aldrig opå- 

 kallad blandade sig i andras affärer, gjorde denna gång ett undantag: han 

 aflät en skrifvelse till en mycket inflytelserik person i England, deri han på- 

 pekade, huru grymt och ändamålslöst det skulle vara, om den väntade kano- 

 naden skulle rigtas emot Observatorium och den öppna staden. Denne skrif- 

 velse kom, såsom det var ämnadt, till vederbörandes kunskap och besvarades 

 äfven, tack vare Britiska regeringens humana tänkesätt och det inflytande 

 Argelanders namn utöfvade i England, med försäkringar om att nian icke 

 onödigt skulle skjuta mot staden. Jag kan icke bedömma, huru mycket 

 Argelanders tillgörande kunnat verka på händelsernas gång: det faktiska är 

 endast, att observatoriet och staden blefvo skonade, ehuruväl ett fönsvars- 

 liatteri i brunnsparken nog oförsigtigt i början rigtade sin eld på de engelska 

 kanonbåtarne. 



Tiden medgifver icke i dag att följa med Argelanders verksamhet i 

 Bonn, att redogöra, för de många vigtiga arbeten han der utförde och som 

 sysselsatte honom ända till de sista veckorna af hans lif. Jag tillåter mig 

 endast att uppräkna de mest framstående af hans derstädes utgifna arbeten. 

 Dessa äro: 1) Bcmner nördliche Zonen, observerade på ett litet provisoriskt 

 Observatorium under den tid, som den nya byggnaden uppfördes; 2) Urano- 

 metria nova, en atlas som upptager alla i Mcdel-europa för obeväpnade ögon 

 synliga stjernor; 3) Bonner südliche Zonen, som observerades IS 19—1852; 

 4) observationer och undersökningar rörande föränderliga stjernor; 5) kritiska 

 undersökningar rörande äldre och nyare observationssamlingar, som Argelander 

 med förkärlek bedref ända till sina sista lefnadsdagar; 6) Durchmusterung 

 des nördlichen Himmels. Detta hans mest omfattande arbete utfördes under 

 åren 1853 — 1862; ändamålet dermed var att upprätta en fullständig för- 

 teckning öfver alla stjernor på norra himmelssferen ända till nionde storleks- 

 klassen och något derutöfver. Första planen till detta storartade företag 

 uppgjordes om våren 1852; men detsamma kunde i början icke riktigt komma 

 i gång. Under sommaren 1853 gjorde Argelander med sin vän W. Struve, 

 som då var på återväg från utlandet, en resa till Pulkowa for att lära känna 



