MEDDELANDEN FRÅN STATENS SKOGSFÖRSÖKSANSTALT. 
Material för studiet af skogsträdens raser. 
Af Henrik Hesselman. 
Det ligger i den skogsbiologiska vetenskapens natur, att den sam- 
tidigt som den har blicken öppen för ögonblickets frågor måste sikta 
framåt i tiden. Många af dess spörsmål kunna först i en framtid ernå 
en slutgiltig lösning. En institution som fått sig anförtrodt att arbeta 
för lösningen af sådana frågor, som beröra skogens vård och skötsel 
måste därför mången gång ta upp problem, som först för en kommande 
generation kunna få en praktisk betydelse. Till dessa hör i eminent 
grad frågan om rasbildningen hos våra skogsträd och vissa egenskapers 
ärftlighet hos desamma. Själfva kunna vi knappast vänta att få se fruk- 
terna af ett arbete i denna riktning. Den nutida skogsbiologiska forsk- 
ningen skulle dock säkerligen gent emot framtidens skogsskötsel illa 
sköta sin uppgift, om den icke redan nu upptoge dessa frågor till en 
förberedande behandling. 
Lika viktigt som det är att gå framåt med omsorg och försiktighet 
vid ett dylikt svårt och många vanskligheter erbjudande företag, af lika 
stor betydelse är det att begagna sig af och taga vara på tiden; ju 
längre dessa frågor uppskjutas, desto aflägsnare ligger deras lösning. 
Det kunde nämligen eljes lätt hända, att då en gång den praktiska skogs- 
vården blir mogen för att använda resultaten af ett studium öfver skogs- 
trädens raser, detta studium ännu vore för outveckladt för att stödja 
praktiken. 
På grund af den erfarenhet, som man förut vunnit vid framställan- 
det af nya raser 1 växtriket, har nyligen doktor Gunnar Andersson vid 
Skogsvårdsföreningens årsmöte 1906 i ett föredrag »om barrträdsraser 
och deras renodling» framhållit de viktigaste vägar man har att gå för 
att förbättra våra skogsträds skogliga egenskaper. Det icke minst vik- 
tiga förfaringssättet härvidlag är att söka upptäcka sådana träd, som 
i skogligt hänseende äga goda egenskaper, såsom en ovanligt stark 
växtlighet, framträdande god stamform, i våra kust- och fjälltrakter stor 
härdighet gentemot klimatets ogynnsamma inflytande och detta ej till 
följd af yttre omständigheter såsom markens beskaffenhet, beståndets ut- 
vecklingshistoria eller klimatets inflytande. Det eller de individ, som i dylika 
Skogsvårdsföreningens Tidskrift, 1907. l 
