SKOGSTRÄDENS RASER. IT 
karotin förmågan att förmedla assimilationen, men detta drages af andra 
såsom Molisch' och som det synes med rätta starkt i tvifvelsmål. Möj- 
ligen finnes i de hvitgula barren förtäckt klorofyll, som med mikrosko 
pet ej kunnat iakttagas, men som på spektroskopisk väg skulle kunna 
påvisas. 
Då fullt utbildade klorofyllkroppar saknas, kan någon normal assi- 
milation ej äga rum. Detta har så tillvida sitt fysiologiska intresse, 
som man förut genom försök funnit, att kolsyreassimilation är nöd- 
vändig för bladets fulla utveckling. Blad, som komma i åtnjutande af 
fullt ljus, men som befinna sig i en kolsyrefri atmosfär, ernå ej normal 
utveckling”. Under sådana förhållanden är nämligen en nybildning af 
stärkelse eller andra kolhydrat omöjliggjord. 
En noggrann mikroskopisk undersökning har också visat, att någon 
stärkelsebildning ej äger rum hos de hvita skottens barr under juni må- 
nad. (De undersökta exemplaren insamlades under en för assimilation 
synnerligen gynnsam dag med hög temperatur och klar himmel). Hos 
normala gröna årsskott finnes däremot stärkelse i barrens assimilations- 
väfnad. 
De klorofyllösa barrens fullständiga utveckling står äfvenledes i 
strid med den erfarenhet man har angående byggnaden af panacherade 
blad. Med panacherade menar man sådana blad, som i den gröna blad- 
skifvan äga större eller mindre fläckar eller band af hvit eller hvitgul 
färg. Dylika partier sakna i regel normalt utvecklade klorofyllkorn” och 
utmärka sig dessutom därigenom, att bladväfnaden där är tunnare och 
mindre utvecklad”. De klorofyllsaknande barrens fullständiga utveckling 
är sålunda en företeelse, som från fysiologisk synpunkt är ganska egen- 
domlig. 
Granar med försenad klorofyllbildning må närmast uppfattas som 
en slags mutation. Några yttre orsaker till deras uppträdande har ej 
kunnat upptäckas och torde sannolikt ej förekomma. De bilda en ana- 
logi till andra mutationer, utmärkta af egenskaper, som göra dem min- 
dre dugliga i kampen för tillvaron. Exempel på sådana finnas i de 
Vries' berömda Oenothera-kulturer, såsom den blekbladiga Oenothera 
albida, och de sterila Oenothera subovata och spathulata?”. 
! Zur Lehre von der Kohlensäureassimilation im Chloro-phyllkorn. Résultats scien- 
tifiques du congrés international de Botanique. Vienne 1905. Jena 1906. 
? Just. Ueber die Abhängigkeit des Laubblattes von seiner Assimilationsthätigkeit. 
Jahrb. fir wiss. Botanik. Bd 27. Berlin 1895 och H. Voechting. Ueber die Abhängigkeit 
des Laubblattes von seiner Assimilationsthätigkeit. Bot. Ztg. 1891. 
> Jfr. A. Zimmermann. Ueber die Chromatophoren in panachierten Blättern. Beitr. 
zur Morphologie und Physiologie der Pflanzenzelle. Häft II. Täbingen 1891. 
+! Hassack 1. c. pag. 184. 
> De Vries Die Mutationsteori. Band I 179—180. 
