16 HENRIK HESSELMAN. 
duktionen. De måste sökas hos trädet själft, det är vissa inre för oss 
hittills okända faktorer, som betinga desamma. 
På samma sätt som här söder om Jörnsträsket växa då och då, 
vanligen dock på mera fria platser, tallar med mycket stark kottepro- 
duktion, under det att närstående, under samma betingelser växande 
träd i det hänseendet ej visa något särkildt märkligt. De uppträda 
som mycket utpräglade »könsindivid». I hvilket förhållande stå nu dessa 
träd till tallar af den vanliga typen? Lämna sådana träd en afkomma 
af »könsindivid« eller af vanliga tallar eller en blandning af båda slagen? 
Utan försök kan för närvarande något svar på en sådan fråga ej lämnas. 
I områden, där och kotte- och fröproduktionen i regel är riklig, ha sådana 
tallar mindre intresse, men för Norrland med dess få och svaga fröår 
kunna de säkerligen få en afsevärd betydelse. 
Man känner från andra områden i växtriket företeelser som i sin 
mån kunna uppmuntra till försök med dylika enstaka träd. I frösängar 
är det ingalunda ovanligt att hos tvåhjärtbladiga växter påträffa individ 
med tre hjärtblad. Genom att utgå från sådana har man lyckats upp- 
draga raser, som till vissa procent bestå af individ med tre hjärtblad, 
men för öfrigt af normala individ. Hos vissa arter uppträder en egen- 
domlig missbildning bestående däri att stammen är skrufformigt snodd 
eller bandformigt tillplattad. Häraf har man lyckats framställa raser, 
som till några eller flera procent bestå af individ med denna afvikelse, 
men för öfrigt af normala. Tager man frö af de normala individen i en 
sådan ras får man en arkomma, som till vissa procent består af missbildade 
individ, för öfrigt af normala; tagas åter fröna af de normala individen, 
får man en afkomma likadan som från de missbildade. De yttre för- 
hållanden, under hvilka generationen lefver, spelar en stor roll för dess 
sammansättning. Är marken bördig, erhåller man ett stort antal miss- 
bildade individ, är den mager ett mindre antal. Dylika raser kallas 
mellanraser eller dubbelraser och spela säkerligen en större roll i naturen 
än man hittills känner. Mycket talar för att många af de då och då 
i skogarne uppträdande träden med afvikelser i den ena eller andra 
riktningen tillhöra dylika mellanraser. 
För att i Norrland erhålla en jämn och säker frötillgång finnes en 
utväg, nämligen att uppdraga bestånd närmast med hänsyn till fröpro- 
duktion. Lämpligast torde då vara, att utgå från dylika könskraftiga 
individ. Lämna de till en viss procent en afkomma lik moderindividet, 
bevaras dessa i beståndet, under det att de öfriga gallras ut. Hvilka 
träd, som skola utgallras torde snart visa sig, då de könskraftiga indi- 
viden utmärka sig för en kraftig och mörkt grön barrbeklädnad. När 
man sedermera med frön från detta bestånd af »könsindivid> skall upp- 
