18 HENRIK HESSELMAN. 
draga skog för timmerproduktion förfar man på ett motsatt sätt. Köns- 
individen utgallras, under det de mindre könskraftiga, men från skoglig 
synpunkt vackrare träden bibehållas. 
Hela detta resonnemang hvilar helt naturligt ännu blott på anta- 
ganden och på jämförelser med andra företeelser i växtriket. Med hän- 
syn till den utomordentliga vikt, som fröfrågan har för Norrland, är det 
emellertid ett förfaringssätt, som bör försökas. Tills vidare kommer 
emellertid anstalten att studera uppträdandet af dylika starkt kottepro- 
ducerande tallar och mottager därför gärna alla underrättelser om sådana. 
Ju mera oberoende af yttre omständigheter de synas vara och ju mer 
de afvika från närstående träd, desto större intresse ha de för denna 
undersökning. Från de träd, som skola undersökas, komma under en 
följd af år alla kottar att insamlas och frönas grobarhet att pröfvas. 
Här må emellertid bestämdt framhållas, att ett sådan tillvägagångssätt, 
som här föreslås, nämligen att taga frön från könskraftiga, men från 
skoglig synpunkt underhaltiga individ endast är berättigadt under sådana 
förhållanden, att det är svårt att skaffa dugligt frö. Under andra för- 
hållanden är det alltid rådligast att taga frön från de äfven i praktiskt 
afseende bästa individen. 
Ett annat sätt att skaffa fröproduktion hos tallarne i Norrland har 
en gång föreslagits af framlidne prof. A. N. Lundström”! och äfven 
af honom experimentellt pröfvats. Det är en bekant sak att vissa nä- 
ringssalter pläga höja blom- och fruktbildningen hos växterna. Lund- 
ström gjorde försök med åtskilliga konstgödningsämnen såsom thomas- 
fosfat, kainit, chilesalpeter, benmjöl, barrträdsaska m. m. <Salterna, an- 
tingen hvar för sig eller olika salter blandade med hvarandra i olika 
proportion utströddes under träden. Gödsling med en blandning af kai- 
nit, chilesalpeter och thomasfosfat hade gifvit de bästa resultaten; kot- 
tarne hade blifvit dubbelt större än de som man förut erhållit från samma 
träd. Användandet af endast ett enda ämne hade ej gifvit något re- 
sultat eller också en mindre tydlig inverkan, thomasfosfat bildade dock 
härifrån ett undantag. Någon närmare och mera detaljerad redogörelse 
än hvad som förekommer i detta diskussionsprotokoll föreligger tyvärr 
ej. Lundström's förfaringssätt torde emellertid förtjäna att försökas i 
de speciellt för fröproduktion afsedda bestånden. 
! Protokoll, fördt vid Föreningens för Skogsvård i Norrland diskussionsmöte å Roberts- 
fors bruk den 20 juni 1903. Årsskrift från Föreningen för Skogsvård i Norrland 1903. 
Stockholm 1904. Sid. 14. 
