30 HENRIK HESSELMAN. 
samt enstaka trådalger (Stigonema). I meteorpapperet ingå dessutom enligt 
benäget utförda bestämningar af prof. G. Lagerheim desmidiacéer samt 
chrysomonadinéer och crustacéer. Meteorpapperet är ganska hårdt och 
fast, samt hindrar fullständigt trädplantors rötter att tränga ned i den 
underliggande gyttjan. De ytterst enstaka björkplantor, som anträffats 
å flarkar med dylikt meteorpapper, hade lyckats få sitt fäste i spring- 
orna mellan pappersstyckena. Här tycktes de emellertid vara fast och 
väl rotade samt växte väl. Å flarkar med dylik pappersbildning sker 
jordens torkning ofta långsammare än å andra, emedan meteorpapperet 
Ur Statens Skogsförsöksanstalts samlingar. Fot. af förf. 
Fig. 2. Parti af utdikad, torkande flark, bevuxen med Eriophorum angustifolium, af hvilken 
flera skott synas å bilden. Marken är betäckt med stora, gråa stycken af »meteorpapper>2. 
Mellan dessa synes den mörka, fuktiga farkjorden. Norrbotten. Pite krpk  Roka bev. 
trakt. Nötmyren, nära Fagerheden. Den 29 aug. 1906. 
hindrar markens afdunstning. Flarkjorden spricker därför ofta ej sön- 
der i oregelbundna stycken som å andra flarkar. De svårigheter, som 
meteorpappersbildningarna erbjuder för trädplantorna, torde emellertid 
vid mossens starkare uttorkning och gyttjans vidare förmultning mer 
och mer försvinna. Angående gyttjans kemiska egenskaper och värde 
såsom skogsjord hänvisas till den redogörelse, som längre fram lämnas 
öfver flarkjordens torfgeologiska och kemiska natur. 
Men det finnes också ett annat hinder för trädplantorna att få 
