34 HENRIK HESSELMAN. 
som då och då förekommer i den äldre skogslitteraturen '. Wollny? 
och Mitscherlich” ha visat att vid frysning af mycket fuktig jord 
en del vatten pressas ut ur jorden. Den senare af dessa författare 
söker orsaken härtill i omlagringar i jorden, som inträffa samtidigt 
med frysningen. Fenomenet visar emellertid en mycket stor öfverens- 
stämmelse med en företeelse, som jiakttages, då starkt vattenhaltiga 
växtdelar utsättas för temperaturer under noll, samtidigt med att de 
skyddas för afdunstning. En skifva af en kålrot eller morot öfver- 
drager sig då med ett skikt af is, bestående af tunna, fina, med hvar: 
andra sammanfogade isnålar, som stå vinkelrätt mot skifvans yta, under 
det att själfva skifvan, åtminstone om den har någon mäktighet, för- 
blir ofrusen. J. Sachs”, som underkastat saken en närmare under- 
sökning, lämnar också en fysikalisk förklaring till fenomenet. Kroppar 
som ha stor förmåga att uppsuga vätskor, t. ex. vatten, omge sig på 
ytan med ett mycket tunt vätskeskikt. Ett enkelt exempel på före- 
fintligheten af detta vätskeskikt och på samma gång ett bevis på den 
kraft, hvarmed det bildas, lämnar lacks förhållande till torrt och fuk- 
tigt papper. På det torra papperet häftar det fast med mycken kraft, 
men fuktas papperet, lossas lacket med lätthet. Mellan lacket och 
papperet bildar sig ett tunt skikt af vatten, och det med sådan kraft 
att det försvagar och till och med upphäfver vidhäftningen mellan pap- 
peret och lacket. 
Något alldeles liknande äger rum, då iskristaller bildas på ytan 
af en morots- eller kålrotsskifva. Äfven denna har på ytan ett mycket 
tunt skikt af vatten, hvilket först fryser. Så fort vattenskiktet öfver- 
gått till is bildas mellan isen och morotskifvan, alldeles som mellan 
lacket och papperet, ett nytt skikt vatten som lyfter den tunna isskifvan, 
hvarefter det i sin tur fryser. På så sätt fortgår det en tid, hvarige- 
nom morotskifvan betäckes af ett lager af is. Isnålarne uppkomma 
därigenom att det vid vattenskiktets frysning bildas små kristallisations- 
centra, hvarigenom det tunna isskiktet erhåller en parkettliknande struk- 
tur. Hvarje liten platta i detta parkettartade isskikt tillväxer sedan 
!' Björkman. Handbok i skogsskötsel. Stockholm 1877. Pag. 204. 
E. Wollny. Untersuchungen iiber den Einfluss des Frostes auf die physikali- 
schen Eigenschaften des Bodens. Forsch. a. d. Geb. der Agrikulturphysik. Bd. XX. 
" A. Mitscherlich. Ein Beitrag zur Erforschung der Einwirkung des Frostes 
auf die physikaliscehen Bodeneigenschaften. Fihlings Landwirtschaftliche Zeitung. 1902. 
Pag. 589. 
! J. Sachs, Krystallbildungen bei dem Gefrieren und Veränderung der Zellhäute bei 
dem Aufthauen saftiger Pflanzenteile. Ber. der math.-phys, Klasse der Königl. Sächs. Ge- 
sellschaft der Wissenschaften 1860. 
