42 HENRIK HESSELMAN. 
uppfrysning plantorna kastats omkull på marken, förmå stammarna ut- 
föra rörelser, "hvarigenom de åter intaga ett upprättstående läge. De 
böjningar på stammen, som bli en följd af dessa rörelser, ge äfven 
upphof till en förändrad tjocklekstillväxt. Stammarne blifva starkt 
excentriska, men härvidlag förhålla sig barrträden och björken olika. 
Granen och tallen få sin kraftigaste tjocklekstillväxt på den konvexa 
sidan, björken däremot på den konkava. Hos barrträden utbildas dess- 
utom på den konvexa sidan ett särskildt slags ved af mycket tjock- 
Fig. 11. Schematiska bilder af rot- och stamtvärsnitt: a—c. Björk (Betula odorata), a ra- 
diärt byggd 2-årig rot, b excentriskt byggd 2-årig rot från ett böjningsställe, d stamtvärsnitt 
(3-årig) från böjningsställe. De streckade partierna angifva baststrängar. wu utsidan af 
böjningsstället, i innersidan af dito, d tvärsnitt af tallplanta med varierande fördelning 
af den hårda veden (målad svart). 
väggiga celler, s. k. tjurved (tyska Rotholz). Genom att observera den 
plats, som den tjockväggiga veden intager på tvärsnittet, kan man se 
hvilka lägeförändringar som plantan varit underkastad. Lärorik är i 
det hänseendet bilden å fig. 11. Den visar hurusom den tjockväggiga 
veden inom olika årsringar befinner sig på olika radier. Orsaken här- 
till är den, att plantan under sitt korta lif varit underkastad oupphör- 
liga lägeförändringar. Med skäl torde man kunna säga, att den lilla 
tallplantan haft en ganska orolig ungdom. 
