46 HENRIK HESSELMAN. 
ståndsdel i densamma. Askan från diatomacégyttjan (profvet n:o 4) 
innehöll sålunda ej mindre än 79,, 2 kiselsyra, askan i profvet n:o 1, 
torfblandad diatomacégyttja, 57,s 2. 
Genom extraktion med saltsyra i värme af de lufttorkade, oglöd- 
gade profven bestämmes den mängd växtnäringsämnen, som befinner 
sig i ett så pass lättlösligt tillstånd, att det så småningom kan blifva 
tillgängligt för växterna. Kväfvebestämningarna afse den totala mäng- 
den af detta ämne oberoende af, i hvilket tillstånd det befinner sig i 
marken. Analyserna visa att det finnes stor tillgång på kväfve, någor- 
lunda god tillgång på svafvelsyra och kalk, men ringa tillgång på fos- 
forsyra. Brist på fosforsyra är för öfrigt något utmärkande för norr- 
bottensmyrarna, hvilket flere gånger framhållits af Kemisk-växtbiolo- 
giska stationen i Luleå i dess berättelser. ' De inom Piteå socken förut 
undersökta mossarna hafva ofta visat brist på fosforsyra såsom vid 
Sjulsmark, Svartnäs”, Svensbyn, Blåsmark och Långträsk". Fosfater 
utgöra i Norrbotten det viktigaste gödningsämnet för myrodlingar. 
Att döma af på analogt sätt utförda mineraljordsanalyser torde 
näringsämnena i flarkjorden vara tillräckliga för våra skogsträd. Sitt 
största värde få dock analyserna då de kunna jämföras med analyser 
från torfmossar och myrar, hvarest man efter dikning erhållit starkt 
förökad tillväxt hos den på mossen växande skogen. 
Genom förekomsten af alun och ferrosalter samt framförallt genom 
upprepade uppfrysningar erbjuda flarkarna betydande svårigheter, när 
det gäller att få skogsväxt å mossarna. Men skall man på ett fullt 
rationellt sätt bedrifva afdikning af mossar för skogsbörd gäller det 
att känna de svårigheter, som därmed äro förknippade samt uppskatta 
dem till deras rätta valör från ekonomisk och skogsbiologisk synpunkt. 
En sådan kunskap bör vara grunden för vårt arbete, då det gäller att på 
det i ekonomiskt hänseende mest gynnsamma sättet vinna mossar för 
skogsbörd. 
Här nedan meddelas resultatet af analyserna af de insamlade flark- 
jordsprofverna. 
N:o 1, 2, 4, 5, 6, 7 äro från olika delar af Nötmyren nära Fager- 
heden i Piteå revir, n:r 3 är från Östra Jörnsmyren i Jörns revir och 
n:o 8 från Trinntjärnsmyren nära Mensträsk i Norsjö revir. 
' Se bl. a. Norrbottens läns hushållningssällskaps handlingar 1903—1904, h. 3 samt 
1904 — 1905, h. 3. Luleå 1904 och 1905. 
? ÅA. st. Berättelsen 1904-- 1905 pag. 235. 
> A. st. Berättelsen 1903—1904 pag. 159. 
