LARS ALBERT NILSSON. 99 
med K. G. G. Norling utgifna arbete »Skogsundersökningar i Norrland och 
Dalarne» gaf han en på fleråriga studier grundad framställning af barrskogs- 
regionens skogstyper, deras utvecklingshistoria och skogseldarnas betydelse 
härutinnan. I den praktiska skogsvården ha dessa undersökningar tyvärr ej 
fått samma erkännande som Lundströms samtidigt utgifna arbete »Om våra 
skogar och skogsfrågorna». Detta torde till en del bero därpå, att Nilsson 
i allmänhet var en mera tillbakadragen forskare. 
Hans arbeten äro hvarken synnerligen många, ej heller omfattande, men 
man märker lätt, att bakom dem finnes ett mycket grundligt och samvets- 
grant arbete. För kännedomen om de svenska skogstyperna och deras ut- 
vecklingshistoria samt för kännedomen om Sveriges vegetation öfverhufvud 
taget ha de ett bestående värde. 
I sin forskning var Nilsson den lugne, gedigne, trägne och klart tän- 
"kande arbetaren, ej så mycket den idérike, som går nya och egna vägar. 
Hans något ensidiga teoretiska läggning och en för gotländingen icke främ- 
mande envishet torde ha hindrat honom att göra sina studier mera direkt 
fruktbringande för skogsskötseln i landet. Dock ha hans studier öfver »Norr- 
bottens myrar och försumpade skogar» varit af en icke ringa betydelse för 
de skogsvårdsåtgärder, som kunna vidtagas i nordligaste delen af vårt land. 
För all naturvetenskap var Nilsson starkt intresserad. Han var medlem 
i många naturvetenskapliga sällskap, ss. Botaniska sällskapet, Botanistklubben, 
Geologiska föreningen, Antropologiska sällskapet, Naturvetenskapliga förenin- 
gen, lika lifligt deltagande i de allvarliga förhandlingarna som i de sällskap- 
liga samkvämen. I dessa kretsar liksom bland skogsmännen var han högt 
skattad för sitt enkla, flärdlösa väsen och sin gedigna karaktär. 
Sommaren eller hösten 1905 angreps Nilsson af ett svårt lidande, som 
allt mer tärde på hans krafter och som slutligen lade honom på dödsbädden. 
Den 5 mars 1906 var Albert Nilsson ej längre bland de lefvandes antal. 
Den smygande sjukdomen kräftan hade fällt en man i blomman af hans verk- 
samhet, när hans lif var som rikast. Utom af talrika vänner sörjes Albert 
Nilsson af maka, född Jochman samt tvenne barn, en dotter och en son. 
Här nedan lämnas en förteckning öfver af Nilsson utgifna skrifter. 
1885. Om bladslidornas betydelse hos Dianthus banaticus. K. Vet.-Akad. 
Öfvers. årg. 41, N:o 9. Stockholm s. 175—184 + tafl. XXX. 
1886. Assimilationssystemet hos stammen. Botaniska notiser. 1886, sid. 
142— 1406. 
På tyska i Botan. Cblt. Bd. 27. s. 27—30. 
1887. Studier öfver stammen som assimilerande organ. Med två taflor. 
Ur Göteb. K. Vet. o. Vitt. Saml. Handl. Ny Följd, häft 22. (133 S.) 
— Disputationsafhandling. Upsala. Dec. 1887. 
1890. Växter och myror. Föredrag vid K. Vetenskapsakademiens högtids- 
dag den 31 mars 1890. Stockholm. Svenska Dagbladets tryckeri. 
Liten 8:0. (tit. + 16 s.). 
