GOTTSKA SANDÖN. 119 
Nära intill fyren i en däld ligger ett dussintal rödmålade trähus 
(fig. 2), där fyrpersonalen redt sina trefna hem med bostäder, uthus 
och trädgårdar. ; 
Följa vi kartan utefter östra stranden, se vi några uddar: Beck- 
refvet, Säludden, känd för sitt präktiga kutskytte, med fyrmästarens 
jakthydda, Tomtebo, och Kyrkudden. 
Söder om Säludden ligger ett vidsträckt graffält från hedenhös. 
En stor cirkelformig stensättning betecknar platsen. Massor af skelett, 
kranier, ben och kotor ligga alldeles fritt utsatta för sol och vind. 
Graffältet har blifvit blottadt därigenom att den skyddande skogen innan- 
Fot. C. Schumann. 
Fig. 2. Norra fyrstationen. 
för fältet, en gång då ön var i enskild mans ägo, huggits ned, hvilket 
vållat att flygsanden kommit i rörelse och dynen vandrat in öfver ön. 
Ur Sandöns politiska historia må spridda drag här nämnas. Drott- 
ning Kristina skänkte ön åt Fåröboarna för att där idka sälfångst och 
fiske mot en årlig skatt af 16 daler silfvermynt. En tid kom, då de 
icke ansågo sig ha råd att betala skatten. Ön såldes och kom i hän- 
derna på än den ene, än den andre djärfva fribytaren. Något fram 
på 1800-talet ägdes ön af en man, vid namn Stenbom. 
Äfven skogssköflare ha huserat på Sandön. Enligt äldre traditio- 
ner på Gottland lär ön ha blifvit atbränd af ryssar under krigstid 1676 
och 1719. Efter den senare branden synes återväxt jämförelsevis snart ha 
