194 HENRIK HESSELMAN. 
arbetar den bajerska skogsstatsförvaltningen med en bruttoinkomst af öfver 
43 millioner mark på en areal af 942,863 har, nettovinsten går till något 
öfver 24,000,000 mark. Till jämförelse med privatskogarna kan nämnas, att 
dessa med en areal af 1,279,928 har ge en afkastning af 4,460,000 fm. 
till ett värde af 49 millioner mark. Utgifterna för skogsvård och skogsvårds- 
åtgärder på statsskogarna befinna sig alltjämt i stigande, särskildt belysande 
äro utgifterna för skogskultur, som under perioden 1825—1903 stigit från 
cirka 75,000 till ungefär 1,550,000 mark (se fig. 5)- 
Den genomförda statistiken, den talrika personalen och de betydande 
utgifterna för skogsvårdsåtgärder vittna om den intensitet, med hvilken den 
bajerska staten leder skogsvården inom landet. Den stöder dessutom direkt 
skogsskötseln på de privata skogarna bland annat genom aflämnande af skogs- 
;600.000 Plantor till: billigt pris: År 1905 
utlämnades öfver 50 millioner plan- 
tor till privat- och kommunsko- 
garna. 
Befinna sig statsskogarna i regel 
under en intensiv skötsel, så är 
detta icke alltid fallet med privat- 
skogarna. Särskildt ha förhållan- 
dena inom privatskogarna i Neder- 
bajern ända till senare tid varit 
synnerligen bedröfliga. Dessa sko- 
gar ha vanligen uppkommit genom 
sönderstyckning af stats- och kom- 
munskogar och erhöllo därvid ofta 
1400 000 
1200 000 
AN IIMINY 
1000 000 
800 000 
600 000 
400 000 
200 000 
Mark 
Sy 
1831 37 43 49 355 61 67 73 739 85 ANA 971903 
Fig. 5. 
snittliga utgifterna för skogskulturer under 
Grafisk tablå visande de årliga genom- 
sexårsperioderna 1825—1903. 
en för rationell skogsvård högst 
olämplig form. Sålunda finnas styc- 
ken, som äro 2,550 m. långa och 
icke mer än — 19 m. breda. För 
att höja skogsskötseln ha i Neder- 
bajern inrättats flere nya revir och 
skogstjänstemannabefattningar, särskildt för privatskogarnas vård. Smärre 
privatskogar sammanföras till för skogsvård mera lämpliga komplex. För för- 
säljning ha inrättats plantskolor, som under år 1905 lämnade ej mindre än 
18,3; millioner plantor till privatskogarnas behof, sålunda en mycket intensiv 
verksamhet till de privata skogsägarnas fördel. 
Emot bakgrunden af dessa statistiska upplysningar öfver Bajerns skogar 
och skogsvård må nu lämnas en skildring af själfva utställningen. 
I den största utställningssalen af hvilken en interiör finnes å fig. 6 de- 
monstrerades skogsvårdens samband med zoologi (entomologi) och botanik. 
Insekterna spela en mycket framstående roll i Bajerns skogar, insektshärjnin- 
gar, mången gång af mycket stor utsträckning, förekomma ofta. De stora 
och alldeles rena bestånden gynna i hög grad de härjande insekternas mass- 
förökning. Belysande kartor voro utställda öfver några större insektshärj- 
ningar under senare tid. En kartbild åskådliggjorde sålunda de vida härj- 
ningarna i Närnberger Reichswald under åren 1894—1901 af tallmätaren 
(Geometra piniaria L.), hvarvid på grund af insektsangrepp ej mindre än 8,972 
har måste kalläggas, eller 31 3 af hela skogsområdet. En grafisk bild 
