198 HENRIK HESSELMAN. 
ligen tjocka sugrötter. Vidare visades markens inflytande på rotsystemets 
utbildning; på torr och lätt mark såsom sand få både gran och tall ett 
större och rikare förgrenadt rotsystem än på mera fuktig och tung mark, 
såsom lera. KRötternas förhållande till svampmycelierna var det nästa kapitlet 
på denna afdelning. En ganska stor samling af örter med endotrofisk my- 
korhiza och af träd och buskar med ektotrofisk mykorhiza belyste denna 
för teorien och för praktiken lika viktiga fråga. I nära anslutning härtill 
förekom en samling växter med kväfvesamlande rotknölar, såsom leguminoser, 
al-arter, eleagnaceer och myricaceer. Hos leguminoserna förorsakas knölarna 
af bakterier, hos de öfriga af bakterieliknande svampar. I denna afdelning 
fanns Myvrica gale, vår vanliga getpors, som på sina rötter äger täta små 
gyttringar af rötter, som vid basen äro starkt uppsvällda. De kväfvesamlande 
växterna, särskildt /eguminoserna, förmå göra den mark, hvarpå de växa, rik 
på för växterna tillgängligt kväfve. Härpå grundas som bekant gröngödningens 
teori. För torra sandmarker, som mest äro lämpliga för tall, men ofta visa 
brist på kväfve, spelar akazian (Mobinia Pseudoacacia) och harriset (.Sarothamnus 
scoparins) en liknande roll. — Samma betydelse kan möjligen getporsen 
(Mvrica gale) ha för våra mossar. Visar den sig kväfvesamlande — rotknö- 
larne likna mycket dem hos Podocarpus, hvilka enligt försök sannolikt äro 
kväfvesamlande, men några bevisande experiment föreligga ännu ej — skulle 
genom dess förekomst mossjorden kunna göras rikare på tillgängligt kväfve. 
Enligt observationer från Danmark! lyckas också trädkulturerna bättre 
där Myzrica gale förekommer, än där den saknas. Myricas uppträdande på 
våra mossar och dess förhållande till skogsväxten på dessa förtjänar därför 
det största beaktande. 
Denna afdelning af utställningen behandlade sålunda ett såväl för prak- 
tiken som för teorien utomordentligt viktigt spörsmål, nämligen rötternas 
biologi och fysiologi. Forskningen har redan på detta område tillskyndat 
praktiken stora vinster, men ännu återstår säkerligen mycket att vinna. 
I en mindre afdelning förekom en utställning, belysande trädplantornas 
lif i ungdomen. Här fanns en vacker samling frukter och frön, groddplan- 
tor, torkade eller lagda i sprit eller formalinlösning. Tabeller öfver frönas 
grobarhet, groningsprocessens långvarighet, frövikt och fröantal pr hl. belyste 
de för praktiken viktigaste frågorna. Slutligen fanns en sammanställning af 
de viktigaste och farligaste sjukdomarna hos ungplantor; Phytophtora omnivora 
på bok, Cercospora acerina på lönn, Telephora laciniata och Lophodermium 
pinastri på barrträd m. fl. Vackra teckningar eller kolorerade bilder under- 
lättade studiet af de utställda preparaten. 
I en annan sal, men hörande till denna del af utställningen, förekom en 
samling afin- och utländska barrträd. Samlingen utgjordes af kottar och grenar 
inlagda i formalinlösning, teckningar och fotografier. 
Nästa stora utställningssal var afsedd att visa de bajerska skogarnas 
produktionsförmåga. Den hade anordnats med hänsyn till de olika trädslag 
och skogstyper, som förekomma i Bajern. Hvarje art behandlades för sig. 
Stora fotografier åskådliggjorde skogarnas utseende, och kartor visade trädens 
utbredning och förekomst inom olika delar af landet. Väl utvalda modell- 
stammar åskådliggjorde växtligheten inom de olika bonitetsklasserna och vid 
'J. Briäel. Hvidgranens Vzekst og Porsens Rodknolde. Tidsskrift för Skogvzesen 
1904. Rezekke A. sid. 100. 
