SKOGSUTSTÄLLNINGEN I NÖRNBERG 199 
olika behandlingssätt. Af modellstammarna hade man för hvarje meter tagit 5 
cm. tjocka skifvor, dessa hade sågats itu längs märgen och lagts på hvarandra, 
hvarigenom man fick en tillväxtpyramid, utgörande en bild af trädet i en 20-del af 
dess verkliga höjd. När dessa pyramidliknande modellstammar sammanställdes 
från olika bonitetsklasser, voro de i hög grad ägnade att för allmänheten visa 
bonitetsklassernas betydelse. För somliga trädslag förekommo dessutom ta- 
beller, som visade prisfluktuationen under de senare åren, och samlingar, som 
belyste trädslagets användning för olika ändamål. Ljustillväxtens storlek visades 
genom stamskifvor af olika trädslag. Kvistningens inflytande, dess riktiga 
och oriktiga utförande demonstrerades genom en samling preparat, hvarvid 
hvarje art var behandlad för sig. 
Ekskogarna ha inom Bajern sin hufvudsakliga utbredning i Pfalz samt 
i Unterfranken. De brukas dels såsom högskog, dels såsom lågskog, den 
senare för vinnande af ekbark till garfverierna. Detta senare brukningssätt 
var förr af mycket stor vikt, men har numera till stor del förlorat sin bety- 
delse. En liten separatutställning, anordnad af Regierungsforstabteilung der 
Pfalz, var ägnad att illustrera läderindustriens nuvarande och forna ställning 
till ekbarken och ekbarkskogen. En tablå öfver prisfluktuationerna visade, 
att priset för ekbark varit i sjunkande allt sedan 1885. En centner bark 
betingade då från statsskogarna 5, från privatskogarna 4 mark, numera en- 
dast mellan 1: 50 och 2 mark. Detta har gjort ekbarkskogen mindre ren- 
tabel, samtidigt som ekhögskogen lämnat allt större vinst. Reinertrag pr 
har har för ekhögskogen under 20-årsperioden 1885—1905 stigit från 20 
till 30 mark, under det att den samtidigt för ekbarkskogen sjunkit från 35 
till knappa 20 mark. Orsaken härtill är, att den tyska läderindustrien allt 
mer öfvergifvit den på garfämnen fattiga ekbarken, som endast innehåller 10 $&, 
och i stället vändt sig till andra, garfämnesrikare produkter. Den förnämsta af 
dessa är veden af quebracho (Loxoplerygium Lorentziz) som införes från Sydame- 
rika, hufvudsakligen från Argentina. Läderindustrien i Pfalz använder numéra 
årligen 160,000 centner quebrachoved, af ekbark endast 33,000 och af gran- 
bark 22,000 centner, af andra garfämnesförande produkter 27,000 centner. 
I nordvästra delen, i Unterfranken och i Pfalz har Bajern sina förnäm- 
sta ekskogar; förrådet af gammal ek uppskattas i Pfalz till 1,213,600 kbm., 
i Unterfranken till 1,105,200 kbm. Årligen tagas ur de bajerska ekskogarna 
87,170 kbm., däraf i Pfalz och Unterfranken 69,792 kbm. Ekskogsdriften 
baseras på priser, som för oss förefalla rent af svindlande och som under 
50-årsperioden 1855—1905 alltjämt befunnit sig i stigande. Sålunda var 
genomsnittspriset för en kbm. 
1855 1905 
ESKS SANNA VAA ag TAK; 153,26 mark. 
HE STVÄRIS DER iRa207. 1 89,35 > 
V—VIII Kl. ...... 260,70 » 39,31 
I synnerhet i Spessart förekomma mycket vackra gamla ekskogar med 
en medelhöjd af 30 m. och en kubikmassa af ända till 965 kbm. pr hektar. 
Med ofvannämnda priser på ek representera dylika skogar alldeles oerhörda 
värden, som i vårt land sakna motstycke. 
Boken förekommer liksom eken förnämligast i Pfalz och Unterfranken, 
men finnes äfven i de andra delarna af Bajern. Trenne modellstammar af nyss 
omtalade slag belyste dess växtlighet å olika bonitetsklasser, i Spessart, 131 år. 
