EDVARD WIBECK. 
212 
| Gr a ltr ö fr ac 
| SA An RAA 
Försöksytans belägenhet | Småland Uppland Dalarne Helsingland 
lg] a sl RE st 
X i i. nn OÄnOnuäöv-—-——-r- £r-n|=— 7 "21|(]ä|Mt I T 
I I | ] I | 
SM GLANS Ara siealde arne 66 | 24 | 36,4 ||95 | 21] 22,1 I 741211 27 371121 324 
INSATS Esdo ERASN 211231 134580 20 223 RA [SNS 
Uppland ....... FREE Ev TO ARON EDTA GIS 2 SNES 
Hälsingland ...... a) » |48] 72,7 | > | 50] 52,6 | > |481| 64:9 || > 1291 78:4 
Jämtland (Östersund), ..... >» 145 | 68,2 > | 48 | 50,5 | » 1431] 58,1 > | 25 | 67,6 
Jämtland (Bispgården) ... | » [LAST » 150 | 52,6 > 142 | 56,8 » |26 | 7013 
Mästerbötten" 1... sssse er css » | 44] 6677 » 147] 49,5 > 146 | 62,1 > [25] 6746 
De olika värdena på den speciella markgroningsprocenten 
ha först och främst sin betydelse däri, att de äro verkliga relations- 
fal; i motsats till a-värdena äro de sinsemellan jämförbara ej blott i samma 
vertikalkolumn, utan äfven i samma horisontal-rad. Att talen i båda leden 
öfverhufvudtaget variera visar, att faktorn s, den speciella markgroningspro- 
centen, så till vida är af sammansatt natur, att den påverkas dels af de 
yttre förhållanden, hvarunder fröet gror, dels af inre, vid fröet själft knutna 
egenskaper. I de vertikala raderna afläses i siffror graden af det inflytande 
som såddplatsens alla faktorer, markbeskaffenhet, väderlek m. m, utöfvat på 
sådder af samma slags frö. I horisontal led afläses lika exakt det inflytande 
på groningsförloppet, som uteslutande är att tillskrifva fröets härstamning. 
Noga räknadt afläser man i faktorn s endast de gynnande inflytelserna, 
under det de ogynnsamma inflytelserna afläsas i faktorn 100—5s, hvilken 
tillika uttrycker fröets speciella markdödlighetsprocent. Hvilka möjligheter till 
intressanta jämförelser af olika slag, som dessa relationstal erbjuda behöfver 
knappast påpekas. Vid jämförelser i horisontal led bör man helst utgå från 
ett tal, som uttrycker värdet på s hos frö utsådt i hemorten, hvadan sådana 
tal, där de förekomma, utmärkts genom större stil. 
De här uppställda tabellerna visa, att g och s, den absoluta grobar- 
heten och den speciella markgroningsprocenten icke allenast äro två helt 
skilda saker, utan att de i sin variation ej alls åtfölja hvarandra. 
En jämförelse mellan berörda faktorer hos tallfrö från Uppland och Dalarne 
eller hos granfrö från Uppland och Hälsingland är i detta hänseende myc- 
ket belysande. Denna olikhet i variationen antyder, att den absoluta gro- 
barheten och den speciella markgroningsprocenten ej alls bero af samma 
orsaker. Den förra är ett uttryck för sifferförhållandet mellan lefvande frön 
och felslagna, döda sådana, den senare beror af lifskraften hos de lefvande 
fröna. Faktorn g borde rätteligen kallas frönas Zl/fsprocent, faktorn s deras 
Sroningskraft. Det af dessa båda faktorer härflytande a-värdet kunde då helt 
enkelt kallas frönas groningsprocent. 
Intressant är att iakttaga de genomgående låga s-värdena hos såväl 
tall- som granfrön från Uppland, under det respektive g-värden äro höga. Vi 
finna, att Smålands tallfrö i groningskraft ligger närmare Hälsinglands och 
Dalarnes än Upplands. Granfrö från Småland öfverträffar i groningskraft 
något Hälsinglands, under det Dalarnes granfrö i berörda afseende ligger 
ungefär midt emellan Helsinglands och Upplands. Att Smålandsfröet varit 
öfverlägset Hälsinglandsfröet på alla såddfält utom i Hälsingland och Väster- 
