C. G. G. HOLMERZ. 277 
Pressad såsom H. nu kände sig, fortsatte han att öka sina teoretiska 
kunskaper och började tillika publicera sina studier. Tidigare hade han skrifvit 
endast några uppsatser i Tidskrift för skogshushållning och i Skogsvännen, 
hvilka båda redigerades af Cnattingius. År 1876 utkom första delen af H:s 
» Studier 1 skogstaxation». Den blef använd såsom lärobok i ämnet, obe- 
stridligen till gagn för undervisningen, ehuru H. icke själf skötte denna. 
Men boken var delvis svårförstådd och kräfde, för att åt studiet gifva lif, 
en verkligen intresserad och kunnig lärare. Nu fick den i mycket läggas 
till grund för själfstudium. 
Bättre lycka gjorde H:s följande år utkomna bok, »Handledning för 
skogsskötseln i Norrland», en af skogsstyrelsen prisbelönt täflingsskrift. Ehuru 
efter nutida åskådningssätt föråldrad, mottogs boken på sin tid med allmän 
förståelse. Den utgick i flera upplagor och blef år 1878 öfversatt till norska 
språket. 
År 1878 utkom andra delen af H:s »Studier i skogstaxation». Den var 
1 mycket bearbetad efter tyska källor, och dess använding såsom lärobok 
vid skogsinstitutet var föga fruktbringande. Delvis berodde detta därpå, att 
de cirkulär, som af vederbörande utfärdats angående indelning af allmänna 
skogar, gingo 1 annan riktning än H:s taxation. Särskildt för skogars in- 
delning till trakthuggning voro de bestämmelser, som tillämpades, nationella 
och för sin tid mycket goda. Först sedan de under mera än 20 år varit 
ledande för praktiken, hade man erfarit, att de kunde medföra för hög afverkning. 
År 1879 utkom ännu ett anmärkningsvärdt arbete af H., »Vägledning 
i skogshushållning.» Detta är delvis att anse såsom ett kortfattadt kompen- 
dium af H:s undervisningskurs vid skogsinstitutet från denna tid. För vårt 
land betecknar arbetet en vändpunkt i beståndsläran, i det att H. här upptagit 
Gayers åskådningssätt vid beståndsutvecklingen. Såsom kompendium var 
boken till god nytta vid repetitionerna i skogsskötsel vid institutet. Däremot 
var den ej lämplig såsom lärobok vid skogsskolorna. FEj heller kunde man 
vänta, att boken skulle vinna användning såsom hjälpreda för den enskilde 
skogsägaren annat än i fråga om skogsodling, hvilken afdelning var fram- 
ställd efter svenska förhållanden. 
Härmed var H:s rikaste alstring slut. Hvad han senare skref, var af 
mindre omfattning. H:s teoretiska utveckling fortfor likväl något 10-tal år 
längre. Af intresse torde emellertid vara att dröja något vid hans under- 
visningsverksamhet från tiden omkring 1880. 
H. meddelade /eoretisk undervisning i skogsskötsel och skogstaxation samt 
ledde praktiska öfningar i skogskultur och kolning. Han deltog därjämte i 
undervisningen i skogshushållningsplaners upprättande på lärorummet samt 
medföljde tidvis på de resor, som afsågo praktiska öfningar i skogsmätning 
och taxation. 
