C. G. G. HOLMERZ. 279 
nödiga anteckningar. För att pröfva, huruvida hvad som meddelats blifvit 
rätt uppfattadt, anställde H. med vissa mellantider repetionsöfningar, hvarvid 
han medelst frågor genomgick en del af kursen samt vid: behof gjorde till- 
lägg och förklaringar. 
Tentamen anställdes, då ämnet i dess helhet afslutats. Härvid hade H. 
en, två eller tre elever samtidigt, i regeln två. Kursen genomgicks samvets- 
grant, och exempel på omtentamina saknades ej. 
För elever, som önskade högre betyg, hade H. fordringar utöfver den 
genomgångna kursen. Detta gällde särskildt skogsskötseln. Af den kontin- 
gent jag tillhörde fordrade han en redogörelse för »Der Wald im nationalen 
Wirthschaftsleben» af Ph. 'Geyer. 
Den del af de praktiska öfningarna, .som H. själf ledde, afsåg i första 
rummet skogsodling. ' Härl var H. grundlig. Dock måste man beklaga, att 
den olämpliga jorden och det kalla. läget vid skogsinstitutet hade till följd, 
att plantskolorna blefvo ' föga intresseväckande. Hade bergshöjden kunnat 
användas för uppdragande af köldömma plantor, skulle komparativa försök 
af värde kunnat anställas. Större delen af de ömtåliga plantorna fröso bort 
på de låglända lokalernas tunga och kalla jordmån. TI skogsmarken öfvades 
årligen sådd och plantering med stor flit, dock ej med lika stor omväxling i 
metoderna. 
Hvartannat år anordnades en kurs i praktisk kolning. Då så kunde 
ske, sammanlänkades denna kurs med: en kolarkurs, för yrkeskolare, hvar- 
igenom det praktiska värdet mycket ökades. Man fick på detta sätt tillfälle 
se ett större antal , milor under kolning. Elevernas egen mila var nästan 
undantagslöst en östgötamila. Ehuru denna var experimentalfält för många, 
hände det vanligen, att den lämnade godt kolningsresultat. Kolningens teo- 
rier inhämtades ej samtidigt med praktiken, emedan gemensam lärosal här- 
för saknades. 
I skogsmätning och skogstaxering deltog H. såsom ledare någon tid år- 
ligen. Härvid meddelade han själf undervisning i bl. a. användningen af 
Presslers tillväxtborr, höjdmätning af träd m. m. 
Under tiden för sistnämnda öfningar sågs H. någon gång jämte eleverna 
deltaga i stöfvarjakt på hare. H. hade själf icke några jakthundar, men en 
annan lärare och någon eller några af eleverna medförde vanligen under 
jakttid stöfvare. 
I det föregående har omnämnts att H. år 1875 anträdde en resa till 
skilda delar af Tyskland. Han hade insett nödvändigheten af att på ort 
och ställe studera den skogshushållning, som i mycket tjänade oss till mön- 
ster. Och han hade fördenskull sökt erhålla ett resestipendium. När detta 
