C. G. G. HOLMERZ. 281 
eller torkad fisk. På ett och annat ställe fanns äfven ost och potatis samt 
tillfälligtvis färsk fisk, men ägg endast under den tid af försommaren, då 
skräckholkarna skattades. Lappmarksbonden höll då ännu icke höns. Både 
köttet och torrfisken voro i regeln angripna af mögelsvampar. Hade man 
ej tid att låta koka köttet eller fisken, åtos bådadera utan vidare anrätt- 
ning. Man skar därvid små tunna skrifvor med en skarp täljknif. Soppa 
vankades icke; den ersattes af det ständigt återkommande kaffet. Anrätt- 
ningen var ingalunda smaklig, i all synnerhet ej, då torrköttet och fisken 
voro illa konserverade och mögelsvamparna trängt djupt in. Det är gifvet, 
att hvad H. kunnat vänja sig vid såsom yngre, ej skulle passa. för den 
medelålders mannen. Efter någon vecka var hans mage fullständigt i olag. 
Den skulle botas med från ungdomsåren prövad kur: extra ordinärt starkt 
kaffe och tuggtobak. Detta lyckades visserligen för tillfället, men det är 
min lifliga öfvertygelse, att lappmarksdieten lade grunden till H:s senare 
ohälsa. Sedan han år 1885 besökt vissa delar af öfre Norrbotten och 1886 
några af Jämtlands obygder, nödgades han upphöra med dessa resor. Han 
underkastade sig stränga dietiska regler, minskade bruket af tobak, afhöll 
sig från sprit m. m. Men den gamla berghälsan vände aldrig åter. Ett 
lindrigt slaganfall i slutet af 1890-talet nedsatte för de återstående åren hans 
arbetskrafter. 
En betydelsefull del af H:s verksamhet tog uttryck i de förändringar 
till det bättre, som tid efter annan genomfördes vid skogsinstitutet. En så- 
dan ändring är redan omnämnd, nämligen den utvidgning af lärosalarna, 
som i midten af 1870-talet ägde rnm, och som medförde de båda årskur- 
sernas fullständiga skiljande från hvarandra. 
En annan ändring påkallades af den mycket ojämna praktiska utbild- 
ning, som vid institutet inträdande elever visat sig hafva erhållit under det 
förberedande året, hvilket kunde tillbringas hos en jägmästare eller vid en af 
skogsskolorna. Nu inrättades i midten af 1880-talet för att vinna jämnare och 
bättre praktisk utbildning Ombergs för skogsinstitutet förberedande skogsskola. 
Ungefär samtidigt härmed förbereddes ännu en omgestaltning, hvilken 
dock ej blef af. Den torde för att ej falla i glömska här böra omnämnas. — 
Inom generalstaben hade den tanken framkastats, att skogstjänstemännen i 
krigstid skulle kunna vara goda rekognisörer och kunna anvisa de bästa 
passager genom skogstrakter. Under deras utbildning vid skogsinstitutet 
borde med afseende härpå en militär utbildningskurs ordnas, så att skogs- 
tjänstemännen kunde blifva. reservbefäl. Med H:s hjälp förbereddes saken 
och hade kommit nära sitt mål, när inom riksdagen röster höjdes häremot 
och gjorde saken om intet. Det påpekades bl. a. att riksdagen i sådana 
