282 IN MEMORIAM. 
frågor borde ha ett ord med i laget; i annat fall kunde den ena tjänste- 
mannaklassen efter den andra tillföras armén, hvilket ej vore afsedt vid löne- 
staternas ordnande. 
Den viktigaste reformen för skogsinstitutet genomfördes i början; af 
1890-talet, då institutet kom på ordinarie stat, hvarefter, H. år 1892, blef 
ordinarie direktör. Han var ensam sökande till befattningen. , Samtidigt 
härmed inrättades den lägre kursen, från hvilken dugande skogsförvaltare utgått. 
Inrättandet af Bjurfors skogsskola och anordnandet af öfningsskogar i 
dess närhet för skogsinstitutets elever beredde H. stor tillfredsställelse. Han 
hade flera planer rörande undersökningar därstädes af sådant, som för skogs- 
hushållningen vore af värde. lig 
Under ett af H:s sista år såsom direktör (1901) ökades institutets Sä oRer 
sonal: med två lektorer på extra stat, hvilket innebar en väsentlig förbättring 
för undervisningen därstädes. Denna förstärkning af lärarekrafterna ; blef så 
mycket mera oumbärlig, sedan antalet elever i den .högre kursen. ökats från 
högst 10 till högst 20. En med Ombergs skogsskola jämnställd. provisorisk 
läroanstalt inrättades inom det år 1900 nybildade Klotens revir. : 
Det torde ej särskildt behöfva påpekas, att H. ägnade arbete och in- 
tresse åt sådant, som var en följd af ofvan omnämnda förändringar, såsom 
institutets tillbyggnad, omarbetande af stadgarna för skogsläroverken m. m. 
H. följde ock med stort intresse sådana förbättringar vid skogsinstitutet, som 
utfördes genom andra. Hit hörde främst ordnandet af de ornitologiska 
samlingarna m. m. Dessa samlingar, hvilka äro de' värdefullaste « skogsinsti- 
tutet äger, ökades samtidigt genom köp .af C. W.: Lundborgs fåglar, af hvilka 
H. i sin ungdom själf konserverat 'en del. 
Ett önskemål, som -H. icke lyckades på ett varaktigt sätt sco 
var att vid skogsinstitutet fästa en tidskrift. för skogshushållning., Sedan 
H. år 1895 blifvit redaktör för Tidskrift för skogshushållning efter Chattin- 
gius, stöddes tidskriften - rätt mycket af institutets öfriga lärare. Äfven H. 
själf skref ett. flertal uppsatser, därvid han bl. a. behandlade sitt älsklings- 
ämne om barrträdens frö. I Skogsvännens andra häfte år 1881 - hade han 
publicerat . en liten uppsats, hvari bl. a. visas, att tallfröets: färg icke står i 
direkt förhållande till dess grobarhet, såsom man tillförene antagit... H-: fort- 
satte på ålderdomen färgstudierna och påvisade, att fröets färg. var:indivi- 
duell och lika för ett och samma träd. ; ! 
H:s uppsatser torde ej behöfva uppräknas; de återfinnas i Skogsvännen 
1876 —1894 samt i Tidskrift för skogshushållning, i hvars 26:te årgång 
1898) finnes ett sammandrag öfver skilda författares uppsatser för de före- 
gående årgångarna. 
