300 NOTISER. 
i urtagningarna, vrides skifvan b tillbaka mot skifvan a, och hakarna läggas öfver 
armarna, så att apparatens olika delar bli fastlåsta. Med handtaget lyftes därefter 
hela apparaten ur stativet och bäres till plantsängen. I en längs sängen uppgräfd 
fåra, hvars ena vägg är lodrät, nedsättes apparaten med stöden i botten på fåran. 
Med en skrapa skjutes sedermera den uppskottade jorden ned mot plantornas rötter 
(fig. 3). Hakarna lossas därefter och häfstången vrides intill handtaget, hvarvid 
skifvan a föres ett så långt stycke tillbaka att plantorna blifva fria från urtagen. 
Hela apparaten upplyftes sedan ur plantsängen och bäres bort till stativet för mat- 
ning. i 
Det är fördelaktigt att samtidigt hafva 3:ne apparater i bruk, så att på samma 
gång en matas, en bäres emellan stativet och plantsängen och en sättes ned i plant- 
sängen. 
Den nilssonska apparaten har ett par år användts inom Blekinge—Åhus revir 
Fot. G. Sch. 
Fig. 3-  Omskolningsapparaten i plantskolan, Den uppskottade jorden skjutes 
ned mot plantorna. 
till full belåtenhet. Plantorna komma lika djupt i plantsängen, rötterna bli ned- 
satta raka, och plantorna komma på bestämdt afstånd. Trenne apparater med stativ 
och skrapa erhålles för 40 kronor utom frakten och säljas för uppfinnarens räk- 
ning af kronojägaren Ola Lundström, Skärsnäs, Kaffatorp. — Uppfinnaren har också 
konstruerat kortare apparater för omskolning tvärs öfver sängen och hvilka ställa 
sig omkring 25 9 billigare. 
Den nilssonska omskolningsapparaten afviker från den vanliga omskolnings- 
brädan, som konstruerats af DREWSEN, hufvudsakligen genom den vridbara skifvan, 
Tack vare denna hållas plantorna bättre kvar i apparaten, såväl när den bäres, som 
när jorden skrapas ned mot plantorna, Genom denna apparats användande bör 
således rötterna komma ännu säkrare rakt ned än vid vanliga drewsenska brädan 
ocH plantorna bli stadigare fästade i jorden. G. Sch. 
