DE NYA SKOGSLAGARNAS TILLÄMPNING. 355 
finnas flera hagar eller skiften. Lämpligt är således, att t. ex. vissa 
anslås till skog och vissa till hage, emedan härigenom skötseln blir lät- 
tare och utbytet faktiskt större, än om en hektar här och en hektar där 
eller mindre anslås till skogsmark och mellanliggande mark till betes- 
mark. Där hela utmarken ligger i ett skifte, bör man se till, att den 
som skogsmark ansedda arealen så mycket som möjligt kommer att 
ligga i ett sammanhang. I första hand böra alltid sidder, slutt- 
ningar rika på källsprång, och i allmänhet fuktig mark, som är mindre 
lämplig till skogsbörd men däremot lämnar ett rätt godt bete, tagas med 
i räkningen såsom betesmark. I sammanhang härmed torde det böra 
påpekas, att för små arealer ej böra förekomma i ett undersöknings- 
instrument. Som gräns torde man lämpligen kunna taga ett område, 
därå själfsådd ej kan påräknas från skogskanten. Undantag härifrån 
göra naturligtvis holmar. De områden, som beröras i instrumentet, 
måste kunna tydligt urskiljas på marken. Med afseende på markens 
beredande för skogsodling är det af vikt, att därför erforderliga åtgärder 
noggrant utsättas och uppräknas, såsom borthuggande af kvarvarande 
oduglig skog samt röjning af alla marbuskar samt för skogsodlingen 
hinderligt ris, emedan detta sedermera ligger till stöd vid upprättandet 
af öfverenskommelse eller vid doms afkunnande. Hvad skogsodlings- 
sättet beträffar, är det likaledes viktigt, att det vid besiktningen nog- 
grant bedömes, huruvida sådd eller plantering är lämpligast. Ofta är 
marken så beskaffad, att den äfven om beståndet varit fullt slutet före 
afverkningen, få år efter denna, innan åtgärder ännu vidtagits för 
skogsodlingen, stark gräsväxt eller skogsogräs uppkommit, som omöjlig- 
göra sådd. Andra marker kunna återigen ha benägenhet för uppfrys- 
ning. Detta allt måste tagas med i beräkningen, dels emedan det gent- 
emot jordägaren, som alldeles gifvet måste fästa afseende vid fackmans 
uttalade mening, är orätt att föreskrifva ett olämpligt skogsodlingssätt, 
som tillskyndar honom större kostnader än nödvändigt är, dels emedan 
skogsodlingssättet bestämmer skogsodlingskostnaderna. Att utgå från 
den principen att först försöka med sådd, hvilket tyvärr alltför ofta är 
fallet och ej sällan är orsaken till misslyckade kulturer, är fullkomligt 
tanklöst. Härigenom göras kulturkostnaderna ofta mycket dyrare, än 
som varit nödvändigt, hvarjämte flera års tillväxt går förlorad och ett 
alltigenom dåligt föredöme lämnas. I samband med skogsodlingssätt bör 
man jämväl angifva, inom huru stort antal år från visst år räknadt åter- 
växten skall vara tillfredsställande, hvilket sista ord är af utomordentligt 
stor betydelse, som senare skall visas. Den kortast möjliga kultur- 
tiden bör tagas. Den i instrumentet beräknade skogsodlingskostnaden 
torde väl egentligen endast komma att ligga till grund för beräknandet 
