MEDDELANDEN. 397 
lämpligaste sätt, måhända genom en skrifvelse till Kungl. Maj:t med anhållan 
om utredning, huruvida icke landtmannaskolorna skulle kunna ombildas till 
landt- och skogsmannaskolor och särskilda skolor inrättas i de mest skogrika 
länen, där skogsvårdsstyrelserna och hushållningssällskapen skulle kunna 
lämna bidrag till sådana skolor. 
I fråga om den andra punkten, att verka för andelsverksamhetens ord- 
nande, så torde denna fråga ännu behöfva afsevärdt mogna. Den har ny- 
ligen uppstått i Finland, där man emellertid ännu icke kommit till något 
resultat, och vi äro ej heller mogna för den saken. Meningarna äro också 
så delade, att det kanske icke vore lämpligt att upptaga saken till diskussion 
i dag, då så många andra viktiga frågor stå på programmet och då jägmästare 
Ekman icke själf är här och kan försvara sina åsikter. 
Den tredje punkten i jägmästaren Ekmans förslag afsåg att verka för 
utdelandet af belöningar för mindre, väl skötta skogsbruk. Detta har redan 
skett på ett och annat ställe, och snart kommer inom Örebro län att före- 
ligga förslag om en sådan prisutdelning. Det är emellertid ytterst sällan, 
som sådan belöning utdelas, och frågan har försumpats. Jag undrar, om 
icke ett uttalande från Föreningen i denna sak vore önskligt. Det skulle 
upplifva frågan på nytt och föranleda, att hushållningssällskapen och skogs- 
vårdsstyrelserna toge den om hand. 
Jag hemställer sålunda till Föreningen å jägmästare Ekmans vägnar, om 
icke Föreningen skulle vilja gifva uppdrag åt styrelsen att verka för inrättandet 
af skogsmannaskolor eller för en förändring af de nuvarande landtmannasko- 
lorna till landt- och skogsmannaskolor, äfvensom uttala önskvärdheten af ait 
belöningar utdelades till mindre, väl skötta skogsbruk i den riktningen, som 
jägmästare Ekman i sin uppsats antydt. 
Disponenten Hasselblad. Det är ju gifvet, att man bör understödja mindre, 
väl skötta skogsbruk. Men jag har i alla fall varit med uppe i Norrland 
och sett saken på nära håll, och anledningen till att det mindre skogsbruket 
icke vunnit någon större framgång är, att skogen icke växer så fort som 
önskligt vore. Man ser icke resultatet så snart. Dock vinner man i alla 
fall något, om man uppmuntrar dem, som icke hafva så god råd att vänta 
på att skogen skall växa. 
Jag ber att få instämma i jägmästare Ekmans förslag. 
Härefter beslöt Föreningen godkänna sekreterarens ofvan- 
nämnda förslag, d. v. s. uppdrog åt sin styrelse att söka verka 
för inrättandet af skogsmannaskolor eller för en förändring af 
de nuvarande landtmannaskolorna till landt- och skogsmanna- 
skolor hvarjämte Föreningen uttalade sig för önskvärdheten af 
att belöningar utdelades till mindre, väl skötta skogsbruk. 
Nol 
Öfverjägmästaren Uno .Wallmo inledde ämnet uthålligt skogsbruk (åter- 
finnes å sid. 305 i detta häfte), hvarefter yttrade sig herrar Alb. Bergström, 
Tigerhielm, de Verdier, Henrik Petterson, Björkbom, P. O. Welander, B. Martin, 
Hasselblad och inledaren (se sid. 325). 
(Mötet ajournerades härefter på 3/, timme för frukostrast). 
