FRÖMÄNGDEN VID RUTSÅDD. 401 
och sämsta fröet och å andra sidan de båda medelgoda frösorterna, erhåller 
jag 1 båda fallen en blandning med en grobarhet af 50 2. Aro nu dessa 
båda blandningar det oaktadt likvärdiga? Naturligtvis icke. Gifvetvis måste 
den förra blandningen föredragas, enär densamma innehåller 50 2 grobara 
frön af det tänkbart yppersta utsäde, hvaremot den senare blandningen vis- 
serligen äfven innehåller 50 2 grobara frön, men endast af medelgoda frö- 
sorter. Huru vet nu herr W. om icke det använda Ångermanlandsfröet ut- 
gjorts af en dylik blandning af ett godt utsäde och frösorter, hufvudsakligen 
bestående af slöa frön. Utan kännedom härom äro sådana slutsatser, som 
herr W. drar, meningslösa. 
En annan fråga, som bör beröras, är den om groningsprocenten vid för- 
sök i groningsapparat. I praktiken torde till dessa försök af tall- och gran- 
frö tagas 200—600 frön. Jag har härvid följt det gängse bruket och an- 
vändt 400 frön. Nu måtte herr W. lefva 1 den tron, att när jag genom 
försök på 200—0600 frön funnit att så och så många gro, jag också därmed 
erhållit groningsprocenten för ifrågavarande parti med sådan noggrannhet be- 
stämdt, att jag därpå kan bygga upp de sifferkolumner herr W. anför å si- 
dorna 211—214. Dessa siffror äro emellertid rent nonsens. FPå de i prak- 
tiken använda sätten att utröna groningsprocenten kan denna procent ej bestämmas 
på 10 & när, äfven om synnerligen goda gromingsapparater användas och profven 
omfatta ända till 600—5800 frön". När nu de i praktiken använda sätten att 
bestämma groningsprocenten i apparat äro mer eller mindre osäkra, huru 
mycket mera måste ej detta blifva fallet vid utrönande af groningsprocenten 
vid sådd i skogsmark. Procenttalen måste här gifvetvis blifva än mer ap- 
proximativa, äfven om ett vida större fröprof användes. Att såsom nu herr 
W. gjort sammanställa dessa båda approximativa talvärden, kan ju på pap- 
peret te sig ganska tilltalande, men jag frånkänner en dylik sammanställning 
allt både vetenskapligt och praktiskt värde på den grund att — jag upp- 
repar det ännu en gång — frömaterielet varit af synnerligen ovisst ursprung. 
Degerfors i juni 1907. 
Alex. Maass. 
FRÅN SKOGSVÅRDSSTYRELSERNA. 
. 
Skogsvårdsstyrelsen i Värmlands iän har af Värmlands enskilda 
bank fått såsom gåfva mottaga 5,000 kronor att användas på sätt, skogs- 
vårdsstyrelsen finner lämpligt, till befrämjande af upplysning om skogsvård 
bland mindre skogsägare. 
! Statens Skogsförsöksanstalt har häröfver verkställt vidlyftiga prof, hvilka emellertid ännu 
ej är fullt afslutade. 
Skogsvårdsföreningens Tidskrift 1907. 
N 
00 
