IN MEMORIAM. 477 
då han erhöll afsked med pension. Verksamheten i hans förra yrke var 
härmed dock icke alldeles afslutad, utan erhöll han fortfarande under ett 
par år förordnande att verkställa värderingar af större, markområden, som 
hembjudits kronan till inköp. 
Bland de många enskilda uppdrag, som anförtroddes G., vilja vi här 
nämna endast dem, hvilka han erhöll i egenskap af skogsman. Så biträdde 
han under åren 1861—1866 Kronobergs läns K. Hushållningssällskap med 
utredning af en del frågor rörande skogshushållningen inom länet. Gårdveda 
betydliga skogar förvaltade han under åren 1863—1865 samt Kosta glas- 
bruks skogar (omkring 19,000 tnl) under åren 18660—1877. Särskildt på 
iordningsställandet af de sistnämnda nedlade han ett energiskt arbete, hvarom 
de vidsträckta, lyckade skogsodlingarna och det flera mil omfattande väl 
planlagda nätet af skogsvägar bära vittne. Äfven å flera andra privata 
skogar ledde G. med kraftig och erfaren hand skogsskötseln. Den 9/- 1870 
blef G. vice ordförande i Kronobergs läns jaktvårdsförening och den "'/,, 
1877 ordförande i samma förening, hvilket förtroende han innehade till sin 
död d. 5/; 1907. , 
Från trycket har G. utgifvit, förutom en del uppsatser angående skogs- 
skötsel och jaktvård, »P. M. vid värdering af skogsegendomar». 
Detta är i största korthet konturerna af C. G. Göthes verksamhet som 
skogsman. Af naturen hade G. de bästa förutsättningar för sitt yrke. Skarpa 
sinnen, god iakttagelseförmåga och en kroppens spänstighet och uthållighet, som 
ytterst sällan torde finna sin like, se där de yttre betingelserna för den dugande 
skogsmannen. Härtill kom ett lefvande, aldrig slappnadt, intresse för allt, 
som till tjänsten hörde och en brinnande håg för lifvet i skog och mark. 
Under de många år vi hade förmånen af nästan dagligt samarbete med G., 
kunna vi icke minnas hafva hört honom klaga öfver trötthet, vare sig efter 
ro å 12 timmars jakt eller efter nästan lika lång arbetstid vid skrifbordet. 
G. var en god och hjälpsam kamrat samt en human, men på samma 
gång respekterad förman. Af sina underlydande fordrade han framförallt 
intresse för tjänsten och punktlighet. 
Såsom chef ägde han den lyckliga förmågan att utan förbiseende af 
detaljerna, dock stadigt kunna hålla fast vid hufvudsaken; allt som kunde 
kallas småaktighet var främmande för hans lynne. 
Af förut lämnade uppgifter framgår, att G:s verksamhet kom att blifva 
förlagd nästan uteslutande inom Småland och under sin mer än 40-åriga 
tjänstetid fick han vara med om stora förändringar inom skogsväsendet. 
tHans första befordringar inom skogsstaten sammanträffa med utfärdandet af 
de i jägmästarens tjänstgöring djupt ingripande 1866 års skogsordning och 
1869 års instruktion. Ett yngre släkte af skogsmän hafva nu icke en aning 
mo den obehagliga och nedtryckande tjänstgöring en revirförvaltare hade 
