2 CARL BJÖRKBOM. 
delse och önskvärdt vore, att denna del af statens skogsförvaltning 
vunne en kraftig utveckling. En noggrann kännedom om skogstillstån- 
det förr och nu vore en objektiv och säker grund att bygga på för 
skogshushållningens utveckling. Nekas kan ej att nu i brist på ett så- 
dant objektivt material, bestående af siffror, som tala sanningens språk, 
de subjektiva uppfattningarne öfva ett stort inflytande. 
En annan del af skogsstatistiken, som ej är mindre viktig och som 
så att säga utgör ett bokslut öfver årsaffärerna, är den del, som be- 
handlar den årliga afkastningen. 
Skogens afkastning bestämmes dels genom massa, dels genom mas- 
sans värde. Mot dessa måste, liksom i all hushållning, ställas produk- 
tionskostnaderna för att påvisa det ekonomiska resultatet af skogshushåll- 
ningen. Föremål för denna del af statistiken bör således blifva afkast- 
ning i massa och värde samt produktionskostnaderna samt dessas sam- 
manställning med afkastningen. 
En officiel statistik, som sammanförde och belyste dessa saker, 
vore i hög grad önsklig och af stort värde. 
Den statistik öfver de allmänna skogarne, som återfinnas i Kungl. 
Domänstyrelsens årligt afgifna berättelser rörande skogsväsendet, måste 
anses mycket ofullständig och ej motsvarande de kraf, man med skäl 
kan ställa på en modern och tillförlitlig statistik. De statistiska ta- 
bellerna hafva framträdt i samma form sedan väl 235 år tillbaka. — 
Utan tidsödande och besvärliga räkningar kan man ej ur de offentlig- 
gjorda siffrorna få någon klar bild af hushållningen å kronans skogar 
eller få svar på så viktiga och intressanta frågor som, huru mycket af- 
verkas per hektar, huru stor inkomst lämna skogarne per hektar, huru 
stora omkostnader i kultur, förvaltning m. m. nedläggas årligen per 
hektar o. s. v. De i tabellerna upptagna siffrorna äro nämligen pri- 
märuppgifter, som ej på något sätt bearbetats. Härtill kommer, att en 
stor del af dessa primäruppgifter äro ofullständiga och oriktiga samt ej 
alltid komensurabla. Afverkningarne och inkomsterna afse t. ex. del- 
vis olika år, därför att större delen af inkomsterna för försåldt virke in- 
flyta först året efter stämplingen och afverkningen. 
I Bilagan 1, som upptager antal afverkade bjälk-, sågtimmer-, hus- 
timmerträd m. fl. virkessortiment samt deras kubikmassa, sammanföras 
utan tvifvel träden på skilda sätt af olika redogörare. Skola dessa be- 
nämningar, som äro föråldrade, bibehållas för olika virkessortiment, bör 
föreskrift lämnas om de olika dimensionerna, som skola hänföras till de 
olika klasserna. Beräkningen af kubikmassan af de olika virkessorti- 
menten utföres äfven på skilda sätt. En del redogörare upptaga hela 
trädens kubikmassa efter stämplingslängderna; andra kubera endast tim 
