LITTERATUR. 2 
un 
Skogspolitik. 
MAX ENDRES: Handbuch der Forstpolitik, Berlin 1905, 823 sidor 
pris mark 16, —. 
En från tyska synpunkter utarbetad handbok i skogspolitik har för oss 
svenskar icke blott ett teoretiskt, utan också ett betydande praktiskt intresse. 
Ty af tyskarnas grundliga och målmedvetna arbete har den svenska skogs- 
politiken mycket att lära. Särskildt värdefull är ofvannämnda handbok, som 
härrör från Tysklands kanske skarpaste penna på området. 
Endres inleder sin framställning med en redogörelse för skogarnas 
omfattning, fördelning, jordnatur och beståndsbeskaffenhet — i 
korthet för hela Europa, men utförligt för Tyska riket. Häraf framgår, att 
Tyska rikets skogsmarksareal år 1900 uppgick till 13 995 869 har, utgörande 
25,89 & af landets ytinnehåll, samt fördelade på följande sätt: kronskogar 
1,8 2, stats- och statsandelsskogar 31,9 25, kommunskogar 16,1 2, stiftelsers 
skogar r1,3; 25, gemensamhetsskogar 2,29; och privatskogar 46,39. 
Trädslagens fördelning öfver skogsmarksarealen var 1900 för Tyska ri- 
ket: löfträd 32,52, tall 44,6 2, lärk o,1 4, gran 20,1 27 och silfvergran 2,7 4. 
Hur de olika trädslagen gruppera sig på åldersklasser framgår äfven af yt- 
terst intressanta tablåer, hvilka af utrymmesskäl ej kunna här refereras. 
Efter denna statistiska öfverblick ger Endres en öfvertygande utredning, 
om skogsbrukets produktionsfaktorer, hvilken utmynnar i ett häfdande 
af »die Bodenreinertragswirtschaft.» 
Åt skogens virkes- och penningafkastning ägnas ett par kapitel, 
innehållande värdefulla statistiska öfversikter. 
Till redogörelsen för alla dessa på skogspolitiken inverkande förhållan- 
den anknyter förf. en utförlig sammanfattning af äldre och nyare åsikter rö- 
rande skogens välgörande inflytande på landets odlingsbarhet och be- 
boelighet. 
Den historiska utvecklingen af olika europeiska länders skogslagstift- 
ning, framför allt naturligtvis Tysklands, följes ända fram till vår tid. Sär- 
skild uppmärksamhet ägnas åt de inskränkningar af olika slag, som från sta- 
tens sida kunna göras i enskildes och kommuners handlingsfrihet vid 
skötseln af deras skog. 
Under rubriken statsskogshushållning redogöres bl. a. för olika tiders 
och folks åsikter om statsskogarnas betydelse och önskvärdheten af deras bibehål- 
lande. Som en hufvudgrundsats uttalar förf. att statsskogarna böra skötas som 
affär, så att man i enlighet med privatekonomiska synpunkter fasthåller vid 
den högsta räntabiliteten som ledande princip, och endast afviker härifrån i 
de särskilda fall, då välgrundade stats- och nationalekonomiska intressen göra 
ett undantag nödvändigt. i 
Efter en framställning om gemensamhetsskogar och skogsservitut 
öfvergår förf. till en utomordentligt sakrik behandling af trävaruhandel och 
virkesproduktion, trätullar och virkestransport. ; 
Arbetet afslutas med några intressanta kapitel om skogsbeskattning, 
belåning af skog och brandförsäkring af skog. 
Må det till sist tillåtas mig att framställa några anmärkningar rörande 
behandlingen af svenska förhållanden. 
o . 
I tablån å sid. 6 angifves Sveriges skogsmarksareal till 19 591 000 har. 
