50 G. ANDERSSON OCH H. HESSELMAN. 
Islossningen står uppenbarligen i närmaste samband med istäckets 
tjocklek, hvadan den naturligen i de nordligare trakterna dröjer vida 
längre från den dag, då temperaturen stigit öfver o”, än i de sydligare 
med tunnare istäcke. Men ungefär detsamma gäller med vegetationens 
begynnande arbete och i all synnerhet trädens, ity att kälens tjock- 
lek blir allt större ju kallare vintern varit." VWVegetationsperioden kan 
anses börjad, först då kälen gått ur jorden och dennas vattenförråd 
blifvit för transpirationen tillgängligt. Enligt de nyss citerade under- 
sökningarna från 1870-talet skulle inom nu ifrågavarande trakter sjöarna 
gå upp omkring den 18 maj. Hult sätter vegetationsperiodens början 
för träd inom Dalarne i medeltal till den 15 mars och för örter till den 
3 maj samt inom Gäfleborgs län till respektive 17 mars och 6 maj. 
Oafsedt att hans uppfattning väsentligen grundar sig på förhållandena 
i södra och västra delarne af nämda län, torde det vara alldeles fel- 
aktigt, att anse vegetationsperioden inträda så tidigt, som i mars, all- 
denstund ännu länge full vinter råder inom nämnda trakter, något som 
framgår af medeltemperaturen, hvilken är för 
mars april maj 
E:alufpisaes astensen Fann Föga ENONe 
EOS PAN RN SE FR Rn Ge rt ler pr AOL sb da er 
Enligt Hult inträffar också löfsprickningen vid följande tider för 
Gäfleborgs län Dalarne 
Häggfo BASSE pe da 23 22 maj 
NSP fed sake ba ses es SANT AEA SIONS ILG 2 juni 
De nämnda tiderna stämma ju ock rätt väl samman med den ofvan 
angifna tiden för sjöarnes islossning. 
Oaktadt således inga direkta data stå till vårt förfogande med hän- 
syn till bestämmande af vegetationsperiodens längd inom Hamra krono- 
park, torde densamma med stöd af ofvan debatterade iakttagelser kunna 
sägas omfatta tiden från midten af maj till de första dagarne i 
november eller i rundt tal 180 dagar, d. v. s. halfva året. 
Nu berörda förhållanden stå i närmaste samband med den värme- 
mängd, som årligen kommer området till del. Af ej mindre vikt för 
förstående af klimatets inflytande på växtlifvet, särskildt på skogen, är 
den årliga nederbörden. Af de uppgifter Hamberg” meddelat angående 
nederbörden under åren 1880—1894, vill det synas, som om medel- 
! Snötäckets tjocklek och tiden för markens snötäckning påverkar dock denna i afse- 
värd grad. 
? I »Handbok i Sveriges geografis utgifven af]. F. Nyström, Stockholm 1895. — Flera 
af öfriga här använda siffror m. m. äro hämtade ur den framställning af Sveriges klimat H. E. 
Hamberg där lämnat. 
