54 G. ANDERSSON OCH H. HESSELMAN. 
och transpiration är som lifligast, torde vara ett i hög grad beaktans- 
värdt drag i denna skogstyps ekologi. Anmärkningsvärdt är hurusom 
den svagt försumpade granskog, som anföres sist i föregående tabell 
bildar en öfvergång till nu behandlade mark. 
Granskogar å källmark 
Datum ERAN EES Sara Sm ER KE SR ES SE 
TEufttemperatur ts. s-Co OSSE 720 TZ: 17,0 16,9 
san = Fr —- 
Temperatur i ytan .........| 16,5 | 16:31 (3 AISA 
Temperatur i marken 
in 
an 
vid 10 cm. | 5,8 5 7,3 
20 » 4,5 | 5 | 4,6 5,9 
> 30 4,0 4,8 | 4,3 57 
» 40 > 3,2 | a3r EL Jr? 
50 = = | = 4,7 
Torfmarkerna (myrar och mossar) visa sig vara varmare än skogs- 
marken. Orsaken härtill är uppenbarligen insolationen, som är star- 
kare på myren än på skogsmarken. Ytans temperatur står ock i det 
närmaste samband med den rådande lufttemperaturen och växlar i hög 
grad från dag till dag med denna. Ehuru temperaturen äfven på t. ex. 
30 cm. djup i medeltal håller sig högre än i skogsmarken, är den vida 
mera varierande än i denna, sannolikt beroende på vattenhalten, torf- 
vens egenskaper m. m. Troligen är väl ock den tid af vegetationsperio- 
den, då myrarnes mark håller sig vid de vid vår undersökning funna 
temperaturerna, kortare än fallet är i fastmarken. 
Emellertid visa våra undersökningar, att det omöjligen kan vara 
brist på värme i marken, som förhindrar träden att växa å torfmarkerna. 
Undersökningar utförda af oss å andra ställen i landet på liknande mar- 
ker ha visat, att det i första rummet torde vara brist på syre i marken, 
som omöjliggör trädväxten i naturlig myrmark. Denna brist å sin sida 
har sin orsak i humusämnenas starka syrebegär, hvilket gör, att allt 
syre, som finnes i grundvattnet, strax upptages, då detsamma kommer 
in i myrarna. Äfven den stora svårighet, med hvilken rötterna absor- 
bera humussyrehaltigt vatten, utesluter många växter från våra torf 
marker. 
! Å denna mark trädde källorna ej i dagen. 
