98 G. ANDERSSON OCH H. HESSELMAN, 
lunda tjockt, svart, ogenomskinligt papper, i hvilket finnes uttagen en 
cirka centimeterbred remsa, gående tvärt öfver träskifvan, nära dess ena 
kant. Remsor af klorsilfverpapperet stickas in under det svarta pap- 
peret, som sålunda skyddas mot ljuset. Vid den i papperet gjorda öpp- 
ningen fästes den med den beständiga färgtonen belagda remsan. När 
ljusmätningar skola företagas, skjutas remsor af klorsilfverpapper fram i 
öppningen, och på en klocka observeras noga den tid, som papperet 
fordrar för att erhålla samma ton, som den invid i öppningen fästade 
färgbelagda pappersremsan har. Vill man undersöka ljustillgången inuti 
ett skogsbestånd, bestämmes först ljusstyrkan ute på fritt, öppet fält 
I SSR > UL en NV a 
HS AR 3 ÖS 5 20 36 
A Ö ay 
| 58 | 
å ös Os! 
al AR NS IEEE ! 
TAS mA Oe 23 37 25 
46 - 
A 
| | Os | ex | 
034 
015 
I I NA 1 I 
12 X PÅGEN TA 
| [. Ke | (OT ox 
I I I I I 
26 Oe28 TRA RT 27 SA 38” OE 45” 
A O37 
U| I U U| 
SSX < << 3 < RR 13 < Rd 12 <—« 34 X 
Fig. 13. Ljusmätning i urskog af tall vid c:a 160—170 år gammal, Långsveden mellan 
Näfveråsen och Svansjöbäcken, utförd den 28 juli 1903 kl. 12—12'50. Ljusmätningen 
började vid nedersta högra punkten, pilarna angifva den ordning, i hvilken punkterna un- 
dersöktes. Vid korsen angifva bråken den relativa ljusstyrkan. Öfriga tal äro trädens bröst- 
höjdsdiameter i em. De fylda cirklarne ange död tall. 
och sedermera inuti beståndet. Dessa bestämningar böra utföras vid 
klart solsken och jämn belysning, helst omkring middagstiden. Åtgå ute 
på fria fältet 10 sek. för att klorsilfverpapperet skall erhålla en viss ton, 
men inuti beståndet 40 sek. för samma ton, är ljustillgången uti bestån- 
det '/, af det fulla dagsljusets. 
Ljusmätningarna i tallbestånden anordnades på följande sätt. Ett 
så vidt möjligt likformigt bestånd utvaldes. Genom mätning och pålning 
indelades detta i kvadratiska rutor om 2—6 m. sida. I samma bestånd 
voro rutorna lika stora. Vid pålarna, som utmärkte rutornas hörn, gjordes 
