146 GUNNAR SCHOTTE. 
samma numera å tvenne sådana med 300 frön å hvarje, hvarefter medel- 
talet af groningsförsöken får utgöra resultatet. 
Växlingar i groningen kunna också i någon mån bero på den under 
zinklådan använda värmekällan och sättet för dess anbringande. Vid mina 
tidigare utförda groningsförsök vid Skogsförsöksanstalten skedde sålunda 
uppvärmningen medelst 1 eller 2 s. k. nattljus. Som detta dock med- 
förde alltför stark uppvärmning under själfva ljusen, användes numera 
här en svagare men långvarigare och på längre afstånd anbragt värme- 
källa, nämligen ett glas med rofolja, hvari 1-—2 smärre vekar brinna. 
Sådana kunna hållas brinnande i 20—24 timmar. 
Temperaturen inuti zinklådan förblir härigenom tämligen konstant mel- 
lan + 22? och + 24” C. Denna groningstemperatur är också enligt 
nyaste undersökningar den för tall- och granfrö gynnsammaste. 
Vid de tyska försöksanstalterna för landtbruk har förr föreskrifvits 
en groningstemperatur af + 20 ? C. Sedermera fann man vid frö- 
profningsanstalten i Triesdorf i Bayern att en under dygnet växlande 
temperatur var gynnsammast, t. ex. 18 timmar med + 25” och 6 med 
+ 30” C. Vid Skogsförsöksanstalten använde jag också en dylik väx- 
lande temperatur. Sedermera har dock Schwappach" genom försök visat, 
att bättre groningsresultat erhållas vid + 25” än vid 25” till + 302. 
Följande sammanställning ur Schwappachs undersökningar är härvid 
belysande: 
Groningsprocenten. 
vid + 25” temperatur vid + 25?—30” temperatur 
efter 10 dagar efter 28 dagarlefter 10 dagarlefter 28 dagar 
OA 74,0 508 I 66,3 
60,3 69,0 45,3 58,0 | 
717 S1,o 65,0 70,3 
68,3 76,0 50,7 63,0 
68,7 73.0 58,7 68,7 
68,3 | 76,7 53,0 64,3 
75:7 85,3 50,7 62,2 
Vid den stora fröprofningsanstalten i Zurich, där nästan alla världens 
skogsfröhandlare låta undersöka sitt frö, hålles också en groningstempe- 
elgvr EM ans (CS 
Vid skogsförsöksanstalten Mariabrunn i Österrike användes + 22” 
och + 23? C. såsom lämpligaste groningstemperatur”. 
!Schwappach. Mitteilungen aus der Prifungsanstalt fir Waldsamen in Eberswalde. 
Zeitschrift f. Forst. u. Jagdwesen 1906, 8 h. sid. 505 —515. d N 
2 E. Zederbauer. Die Keimprifungsdauer einiger Koniferen. Centralbl. f. d. g- 
Forstwesen 1906. 7 h. sid. 306—315, 
