198 LITTERATUR. 
Invid denna göres en 3/,” bred fördjupning, som förhindrar plantorna att 
alla ut. I denna kant af brädet anbringas sedan utskärningen för plantorna. 
Sedan jorden gräfts upp längs sängen, lägges brädet 3/,” framför jordran- 
den, hvarefter plantorna hängas i de för dem afsedda skären, och den upp- 
kastade jorden skjutes ned i rännan med högra handen, medan den vänstra 
stödes mot brädet. Härefter vändes brädet om och plantorna släppa brädet. 
En karl med 2 barn anses på en arbetsdag af 10 timmar med en 
dylik omskolningsbräda hinna omskola 16,000 plantor. 
(Cia SA 
L. HUFNAGL. Entspricht der forstliche Unterricht den Bediurf- 
nissen unserer Zeit? C. f. d. g. F. 1907, At. 1. Författaren klagar öfver 
att vid de högre skogsläroverken i Tyskland och Österrike ej undervisas i 
»forstliche Handelskunde»>». TI facklitteraturen förekomma allt allmännare upp- 
satser om virkestullar, exportförhållanden, frakttaxor, om handelskonkurrens 
och handelskotym m. m., medan skogstidskrifterna förr blott »närts af råd 
för skogskulturer eller uppsatser om visarprocent». På kongresser och för- 
eningssammanträden liksom i parlamenten äro de handelspolitiska frågorna 
aktuella. En minister måste höra talas om och tala om trä. Endast de 
skogsliga undervisningsanstalterna äro oberörda af dessa strömningar och arbeta 
endast i de gamla hjulspåren. Och ändå är det så viktigt för både skogs- 
skötsel och skogsindelningen att känna dessa förhållanden. Valet af trädslag 
och omloppstid äro härpå beroende. 
Skogsmännen måste därför studera skogslig handelsgeografi. De måste 
känna hvar det eller det trädslaget växer, i hvilken form och mängd det 
förekommer 1 världsmarknaden etc. 
Den lilla uppsatsen torde äfven i någon mån vara tillämplig på våra 
förhållanden och af aktuellt intresse, då skogsundervisningens omreglering 
står på dagordningen. Äfven hos oss äro nog ofta skogstjänstemännen, om 
ej i samma grad som i Tyskland, främmande för de handelspolitiska frågorna. 
G-. Sch. 
Skogsuppskattning. 
K. G. G. NORLING: En formklasstabell. Årsskrift från Föreningen för 
Skogsvård 1 Norrland 1906, II. 
Till hjälp vid uppskattning af stående träd har förf. uträknat kubikinne- 
hållet af koner och paraboloider med hos våra skogsträd förekömmande höj- 
der och brösthöjdsdiametrar. Resultaten hafva införts i en tabell, hvars upp- 
ställning framgår af nedanstående exempel: 
FIN LaNalmtenrtietr | 
Diameter vid | — E | 
| 
brösthöjd. 113 NN NERTS | 17 19 21 | 23 25 27 Formklass 
cm. AT RN F 
Kubikmeter 
I 
I 
30 0.38 0.42 0.47 | 0.52 0.56 O,61 0.66 0.70 K 
0.42 0.47 0.53 | 0.58 0.64 0.69 | 0:75 0.80 M, 
12 20:47. | - O:53 0.59 | 0.65 | 0.72 0.78 O.f4 0.90 | p 
O.51 0.58 0.65 0.72 | 0:79 0.86 | 0.93 1.00 | BP 
