LITTERATUR. 199 
Vid användandet gäller det att uppmäta brösthöjdsdiametern och höjden 
samt att bedöma hvilken /ormklass trädet tillhör, d. v. s. om dess form unge 
färligen öfverensstämmer med någon af gränsformerna K (konen) och P (para 
boloiden) eller om den kanske närmare motsvarar ett af de interpolerade 
medelvärdena M, och M,. 
Bland hos oss använda kuberingstabeller påminner Norlings närmast om 
J. O. af Zelléns bekanta tabell i »Fickbok för Skogsmän». Skillnaden är den, 
att af Zellén för olika brösthöjdsdiametrar och höjden anför de kubikmassor, 
som svara mot vissa brösthöjdsformtal, medan Norling bygger på de absoluta 
formtalen. Det senare förfarandet synes mig innebära ett gifvet framsteg, 
enär de absoluta formtalen endast äro beroende af stamkurvans form och 
icke såsom brösthöjdsformtalen äfven af höjden, hvarför de utan all fråga äro 
lättare att uppskatta. JIE, 
VILH. ALUND: Om kvantitetstillväxtprocenten och en metod för 
dess uppmätning. Årsskrift från Föreningen för Skogsvård i Norrland 
19006, II. 
Om D = brösthöjdsdiametern, n = antal undersökta årsringar och A, = 
bredden af dessa n årsringar, så är brösthöjdsgrundytans tillväxtprocent p = 
200 X 2 A, 
nD 
efter diametern, så att nD alltid blir = 200, fås p = 2 A,. I stället för att 
som vanligt räkna antalet årsringar på yttersta centimetern mäter Alund där- 
för bredden af ett för hvarje olika diameter konstant och på förhand uträk- 
nadt antal årssringar och erhåller så procenten genom att helt enkelt mul- 
tiplicera med 2. Vid undersökning af massatillväxtprocenten hos stående 
träd höjes faktorn 2 i samma proportion som den Schneiderska »konstanten». 
För att äfven undgå denna multiplikation föreslår förf. till sist att för de 
olika konstanterna afpassade skalor skola uppgraderas på en med rännor för 
borrspånets placering försedd metallbit. SER 
(Breymans formel). Afpassar man antalet undersökta årsringar 
TH. ÖRTENBLAD: Om de åren 1884 till och med 1891 utförda till- 
växtundersökningar i Norrland och Dalarna och I. FLODSTROM: 
Om tillväxtundersökningar i Norrland.  Årsskrift från Föreningen 
för Skogsvård i Norrland 1906, II. 
I dessa båda uppsatser framlägga författarna sina åsikter rörande nämnda 
tillväxtundersökningar, hvilka voro föremål för diskussion i Skogsvårdsföre- 
ningens Tidskrift sist!lidet år. Då emellertid denna fråga hänskjutits till sär- 
skilda sakkunniga, bland hvilka herr Flodström är en, torde ett närmare 
ingående på uppsatsernas innehåll f. n. icke vara lämpligt. Ik Via 
Skogsteknologi m. m. 
H. V. TIBERG. Skogsproduktion på kemisk grundval. Värmländska 
Bergsmannaföreningens annaler 1900. 
För större delen af denna läsvärda artikel redogöres å annat ställe i 
Skogsvårdsföreningens tidskrift. Jag vill blott uppehålla mig vid de delar af 
uppsatsen, som beröra afdikning. 
Tiberg har med sin kända stora noggrannhet undersökt ett större skogs- 
område vid Långbanshyttan och funnit att tillväxten å denna trakt — en 
