202 LITTERATUR. 
När det gäller åkerjord, hvarest de olika lagren genom plöjning och dylikt 
blandas med hvarandra är ett sådant proftagningssätt riktigt. När det gäller 
skogsjord måste man däremot ta hänsyn till de olika skikten i marken. 
Hade profven tagits så, hade det nog visat sig, att kalkhalten i det icke ut- 
tvättade minerallagret varit högre än hvad dessa prof ge vid handen. Ge- 
nom proftagningssättet kommer författarens jämförelser mellan markens halt 
af kalk och trädens behof att lida af ännu en felkälla. För öfrigt torde 
väl vittringen försiggå något hastigare, än hvad förf. är böjd att antaga. 
Författaren framhåller emellertid, och detta med allt rätta, att det ofta 
råder en relativ brist på kalk i våra moräner. En kalktillförsel skulle otvif- 
velaktigt höja produktionen, ett påtagligt exempel härpå är Omberg, som 
består af urberg, men där moränen af isen fått ett tillskott af kalk från 
Vadstenaslätten.! Förf. förordar därför i skogsbruket en relativt billig till- 
försel af kalk eller kanske hellre af dolomitisk (magnesiahaltig) kalksten. 
Sedan han redogjort för några andra medel, förnämligast dikning (se föreg. 
referat) gör författaren några kalkyler öfver kostnaderna för kalkning 1 skogs- 
mark. Han beräknar, att en afsevärd förökning af skogsproduktionen kan 
vinnas med en så ringa kvantitet som 2 ton bränd kalk pr hektar, men att 
där en mera afsevärd förbättring af skogsmarken önskas, en större mängd 
kalk bör gifvas. Han rekommenderar därvidlag råmaldt kalkstensmjöl från 
20tillFöRA TS ton pr har: 
I första häftet? för i år af tidskriften redogjordes för experiment af- 
sedda att närmare utröna kalkens roll för och kalkningens utförande på 
boktorf. Kalken har här hufvudsakligen betydelse som förmedlare af nitrat- 
bildningen i marken. Sannolikt har kalken till mycket väsentlig del en lik- 
nande roll i våra barrskogar. 
Ehuru författarens kalkyler angående markens produktionsförmåga och 
trädens mineralbehof måste anses hvila på ganska osäkra förutsättningar — 
skogsproduktionen lägges teoretiskt säkrare på en växtfysiologisk än en ke- 
misk grundval — hälsar man dock med glädje författarens intressanta ar- 
bete. Frågan om kalkens betydelse i vår skogsmark är af det allra största 
teoretiska intresse. För den som arbetar med dte naturvetenskapliga proble 
men angående skogsvården, är ett dylikt framkasande af ett teoretiskt pro- 
blem från den praktiska skogsvårdens sida af allra största värde. När förf. 
nämner, att Statens Skogsbiologiska anstalt (rätteligen Statens Skogsförsöks- 
anstalt) bör i det allmännas intresse företaga dylika försök, kan det icke 
annat än glädja en af dess tjänstemän. För närvarande är emellertid an- 
stalten ännu så litet rustad, att den åtminstone inom den allra närmaste 
tiden ej kan påbörja dylika försök. Det är emellertid att hoppas att an- 
stalten inom en snar framtid skall sättas i stånd att arbeta äfven för dylika 
frågor. Jäla sek 
1 Se t. ex, Hesselman, Om allmänna betingelser för skogsväxten i landet, Skogsvårds- 
föreningens Tidskrift 1906., sid. 211. 
?) P. E. Miiller og Fr. Weis. Studier over Skov- og Hedejord. I. Om Kalkens ind- 
virkning paa Bogemor, sid. 27. 
