SMÄRRE MEDDELANDEN FRÅN IN- OCH UTLANDET. 22 
inom skogshushållningen Gustav Heyer, Bauer, Ebermayer och Hartig. Vid 
universitetet kom Gayer på sin rätta plats och fick rik användning för sin ge 
niala fe Han anlitades också inom andra områden än sitt speciella 
ämne, r 1889 valdes han sålunda till universitets rektor och blef den 
första skogsmannen, som beträdde denna hederspost i Mänchen. Berömdt 
blef då hans rektorstal »Der Wald im Wechsel der Zeiten». Vid fyllda 70 
år afgick Gayer 1892 från sina befattningar. 
Sitt största inflytande har Gayer utöfvat genom sina utgifna arbeten. I 
synnerhet "har hans klassiskt vordna »Der Waldbau», hvars första upplaga 
utkom 1880 och hvaraf fjärde upplagan måste utgifvas redan 1898, åstad- 
kommit en stor förändring i den dåtida tyska skogspraktiken. Gayer var 
nämligen den första i den tyska skogslitteraturen som framhöll skogsbiolo- 
giens synpunkter. Grundsatserna i Gayers Waldbau gingo nämligen ut på att 
genom naturlig föryngring och blandbestånd erhålla produktionskraftiga sko- 
gar med motståndskraft mot yttre faror och med god gagnvirkesproduktion. 
Gayers »der Forstbenutzung» utkom med sin första upplaga 1863, och 
följde de olika upplagorna sedan så tätt, att år 1903 den 9 upplagan 
måste utgifvas Denna omarbetades delvis af Gayers efterträdare, professor 
Mayr. Bland öfriga arbeten af Gayer är särskildt »Der gemischte Wald, 
seine Begrändung und Pflege, insbesondere dursch Forst- und Gruppen- 
wirtschaft 1886» bekant. 
Ännu kort före sin död fullbordade Gayer vid 84 års ålder och trots 
sin svaga hälsa en uppsats: »Einige Gedanken und Gesichtspunkte iber äst- 
hetische Waldbehandlung», där han i det sista strider för sitt lifs idéer och 
slutar med följande ord: »Das aber wird um so leichter sein, je gewissen- 
hafter die Grundsätze einer naturgesetzlichen Waldbehandlung iiberhaupt 
Beachtung finden; denn die Gesetze der Natur stellen uns einzig und allein 
auf den Boden der Wahrheit und damit der ungezwungenen Schönheit». 
G. Sch. 
Preussiska statsskogarnas afkastning. Preussiska statsskogarna läm- 
nade år 1905 14,400,000 mark mer i afkastning än den beräknade nettovinsten 
49,966,900 mark och år 1906 9!/, miljoner mera än det beräknade nettot 
af 54,326,000 mark. 
För år 1907 äro inkomsterna beräknade till 111,150,000 mark, däraf 
TÖTEEVATKE oanad sans ben ERE Re dr RE 104,000,000 
AL DIPLO GC UKTEN sans eE oe 5,394,000 
STU JAR MEAN rd gsi d a VR sa es 478,000 
SÄtOLLUPPTA SITA PES sdes seeks ESS 179,000 
Utgifterna beräknas för samma år till 46,630,000 mark eller 42 2 af 
bruttoinkomsterna. 
De största utgiftsposterna gälla 
Aflöningar och omkostnader för förvaltningen 41,717,800 
Afverkning och virkestransport................s..-+..- 12,160,000 
SKOgSOMIN SAD fon sk es ste sed sras EA N ere KA SE 1NR 250500 
ÖOmkostnader för jakten Im, DM daoccstltaskd 100,000 
(STÅ NS os T SS SSE Er EK MO Eaaa 1,884,000 
