IO RAGNVALD INGEBRIGTSEN. M.-N. KI. 
Kap.1. Regeneration av perifere nerver. 
Hvorledes regenererer det perifere segment av en avskaaret nerve, 
efterat dets fibre, som alle undersekelser enstemmig viser, har undergaat 
den Wallerske degeneration? 
Laeser man igjennem de talrike arbeider, som fra histologer og fysio- 
loger er levert til besvarelsen av dette sporsmaal, saa findes, at disse 
grupperer sig om en av to store grundteorier, nemlig kontinuitets-teorien 
eller den monogenistiske teori og diskontinuitets-teorien eller den polygeni- 
stiske teori. Tilhangerne av den ferste mener, at de nydannede fibre i 
det perifere segment er dannet ved utvoksning og forlængelse av de 
overskaarne fibre i den centrale stump, mens polygenisterne antar, at disse 
fibre er opstaaet ved utdifferentiering og sukcessiv omdannelse av de pro- 
lifererende Schwannske celler i det perifere segment. 
Det ligger utenfor rammen av dette arbeide historisk at referere alle 
de undersekelser, som er utfert paa dette gebet, og det ansees ogsaa helt 
overfledig, da der i tidens lep er levert mange oversigter over temaet, 
saaledes bl. a. av STROEBE, SCHÜTTE, CAJAL og PERRONCITO. 
Efterat fysiologen WALLER i 1852 hadde formulert det monogenistiske 
grundsyn, underbyggedes denne opfatning ved de histologiske undersekelser 
av regenerationsprocesserne i overskaarne nerver av BRUCH, REMAK, Ran- 
VIER, VANLAIR og mange andre. 
Den polygenistiske teori var imidlertid lancert i 1859 av PHILIPPEAUX 
og VULPIAN, efterat Scurrr hadde uttalt sig for muligheten av heling per 
primam. 
PHILIPPEAUX’ og VULPIANS resultater støttedes ved Tizzonis, LEEGAARDS 
og av v. Bineners arbeider. LEEGAARD fandt i det perifere segment en 
diskontinuerlig utvikling av nervefibre inde i de Schwannske skeder. 
Kort efter v. BünGners publikation kom STROEBES særdeles omhygge- 
lige undersekelser, der syntes at skulle bekraefte utvoksningsteorien utenfor 
al tvil. Men BETHE bragte et fuldstændig omslag i opfatningen ved sit 
begeistrede forsvar for den autogene regeneration, som fra 1903 docertes 
som den rette tro i mange laerebeker. 
