1917. No. 1. UNDERS. OVER REGENERATIONSFORH. I NERVESYST. OSV. 27 
lange, tynde traade, naar disse smaastykker lagdes i koagulerende froske- 
lymfe, og han tydet disse traade, uten at farve præparaterne, som akse- 
cylindre. 
Harrisons vellykkede forsek med kultur av koldblodige dyrs nerve- 
system var indtil 1910 neppe paaagtet utenfor embryologernes snævrere 
kreds. Da blev CARREL opmerksom paa det og saa, hvilke rike muligheter 
dette gav for studiet av cellers og organers manifeste liv utenfor organis- 
men. Han sendte derfor sin elev Burrows til Harrison for at studere 
hans undersekelsesmaate. 
Burrows erstattet Harrisons lymfe med blodplasma, og CARREL og 
Burrows utviklet det Harrisonske princip til en metode for kultur av 
varmblodige dyrs væv i sin almindelighet og aapnet derved et vidt felt for 
studiet av cellemorfologi og cellefysiologi. 
I 1910 lykkedes det CARREL og Burrows at dyrke forskjellige væv 
av voksne pattedyr in vitro. En saadan kultur bestaar av plasmatisk me- 
dium, hvori er implantert smaa stykker av levende vaev; fra disse foregaar 
en aktiv vekst av celler ut 1 plasmaet omkring det oprindelige stykke. 
Bindevævsceller og epitelceller vandrer ut i plasmaet i stort antal og 
undergaar her delinger, hvori karyokinetiske figurer er hyppige. Det varer dog 
kortere eller længere tid efter implantationen, inden denne celleemigration 
fra vævstykket begynder. Fra stykker av milt og benmarv kan den sees 
allerede efter 1 time, mens andre væv fra voksne dyr har en længere latens- 
tid, der varierer fra 1 optil 3—4 degn. Forevrig er temperaturen av stor 
betydning, og ett og samme væv har ved 39° en kortere latensperiode end 
ved 389. Cellerne lever, vokser og formerer sig i plasmaet i en periode, 
der varierer mellem vide grænser fra 5—6 dage til 18—20 dage eller 
mere; men disse celler kan ved anlæggelse av subkulturer i nyt plasma 
danne grundstokken for nye generationer. 
Den tekniske side ved dyrkning av væv in vitro er ganske enkel i sit 
princip. Men skal der opnaaes sikre og indbyrdes overensstemmende re- 
sultater, der kan anvendes til komparativt biologisk studium, kræves der et 
vel utstyret laboratorium, god hjælp og konsekvent gjennemferelse av visse 
tekniske detaljer. 
Forst og fremst er en noiagtig aseptik en betingelse for vellykkede 
præparater, da bakteriel infektion selvsagt kompromitterer vævenes liv. 
Og kulturerne ber anlægges i et varmt, fugtigt operationsrum med samme 
omhu som en delikat kirurgisk operation, da vævene, og særlig gjælder 
dette nervevæv, let dræpes ved indterring, avkjeling eller haardhændt be- 
handling. 
Dyrene opereres i æternarkose. Plasma skaffer man sig ved at samle 
