1917. No. I. UNDERS. OVER REGENERATIONSFORH. I NERVESYST. OSV. 31 
vikling i lepet av et langt tidsrum, efterat det er transplantert til koagu- 
lerbar lymfe. Fra det isolerte centralnervesystem av et froskeembryo 
transplantert til koagulerbar lymfe paa et trin av utviklingen, da det peri- 
fere nervesystem endnu ikke er anlagt, vokser der lange nervefibre ut i 
plasmaet. Disse fibre vokser gjennem fibrinnetverket ved sine egne selv- 
stændige amoboide bevægelser i den frie ende, der er litt fortykket og 
forsynet med fine pseudopodier. Den længste fiber blev 1,15 mm. i lepet 
av 53 timer. Harrison slutter herav, at da nevroblasterne er istand til at 
danne primitive nervefibre i et fremmed og uorganisert medium, er det 
derved bevist, at de er de eneste elementer, der er av betydning ved an- 
leg og dannelse av nerver, og han indtar paa dette grundlag sin plads 
som forkjamper for utvoksningsteorien. Motstandere av denne (Hensen, 
HeLD, SCcHAEPPI) har kritisert Harrisons arbeide. HELD indrømmer dog, at 
de av Harrison observerte fibre virkelig er nervefibre, og likeledes at 
hans eksperimenter illustrerer den elementare betydning av de His'ske 
nevroblaster for de derfra utvoksende dele av nervevævets specifike sub- 
stans. — HARRISON har i sit arbeide av 1910 besvaret de fremkomne ind- 
vendinger og har imetegaat kritiken med overbevisende argumenter. Han 
fremhæver dog det enskelige i at kunne farve nervefibrene med specifike 
farver. 
Det lykkedes Burrows, som i 1911 dyrket nervefibre fra medullar- 
reret av unge kyllingembryoner i henseplasma og farvet nevrofibrillerne 
med reducert selvnitrat. Lewis og Lewis har dyrket sympatiske nerve- 
fibre fra kylingembryoners tarmer i forskjellige saltoplesninger. De 
frie ender av de utvoksende traade viste ameboide bevægelser, mens de 
krep langs undersiden av daekglasset i den hængende draape. Fikserte 
og farvede praeparater (Heidenhains jernhaematoxylin) viste nevrofibriller. 
Marinesco og MiwEA har beskjæftiget sig med dyrkning av spinal- 
sanglier fra unge katter og kaniner i plasma. De observerte vekst av 
nervefibre, som farvedes med selvnitrat. De nydannede fibre beskrives 
dels som forlengelser av gangliecellerne, dels som pericellulære netverk og 
plexus. 
Mine forsek med dyrkning av nervefibre in vitro paabegyndtes i New 
York 1912. \ 
Jeg begyndte med at dyrke stykker av medullarreret av 2—3 dage 
gamle kyllingembryoner i koagulert henseplasma, og i nogen faa kulturer 
(5 av 102) fandtes, at der efter 10—24 timer vokste ut tynde traade med 
en opsvulmet fri ende, som ved amoeboide bevægelser bevæget sig gjen- 
nem plasmaet og efterhaanden foreket traadens længde. Desuten fore- 
kom der i alle kulturer en rik proliferation av embryonalt bindevæv, og 
