1917. No. I. UNDERS. OVER REGENERATIONSFORH. I NERVESYST. OSV. 37 
I et av præparaterne (fig. 19) ender de fleste av dem i en oval opsvulmning, 
og disse fibriller er med visse mellemrum temmelig rikelig besat med spol- 
formede eller runde varikositeter. De varikese opsvulmninger har efter 
selvimpregnation en ganske svagt granulert struktur, og centrum er litt 
merkere farvet end periferien. Fibrillerne i dette billede minder i sin helhet, 
som i detaljer, paafaldende om regenerationsfaenomenerne fra aksecylindrene 
i den centrale stump av en overskaaret nerve. (Fig. 19— 22.) 
Ingen av nevrofibrillerne anastomoserer indbyrdes. 
Mens vekstfænomenerne fra spinalganglier er relativt enkle, og bil- 
lederne noksaa lette at tyde, da her kun vokser ut bindevæv og nervefibre, 
gir kulturer av cortex cerebelli med det prolifererende gliavæv mere 
komplicerte strukturer. Siden min forste publikation om vekst av nerve- 
fibre fra cortex cerebelli har jeg studert saadanne kulturer neiere, og 
i den fremstilling, jeg nu skal gi, kan jeg supplere min forste med- 
delelse av 1913 og paa enkelte punkter modificere den opfatning, jeg da 
kom til. 
Den rikeste vekst av fibre observertes fra cortex cerebelli fra ganske 
unge hunde (4—5 uker gamle). I alle de ro kulturer, som anlagdes fra 
cerebellum av saadanne hunde, kom der livlig proliferation. Fibrene 
begyndte at vokse allerede efter 24 timer i termostat. Saagodtsom alle 
hadde en stor oval endeopsvulmning, som ved fine pseudopodier krep i 
spidsen under traadens vekst, hvorunder den snodde sig frem gjennem 
plasmaet. (Fig. 25—27.) Traadene var rikelig utstyrt med varikositeter, 
og mange av dem hadde forgrent sig og anastomosert med nabofibre 
allerede efter 48 timer. Efter 2 og 3 dage er fibrene tiltat i tykkelse, og 
enkelte av dem viser en fin, fibrillær struktur. Varikositeterne derimot er 
ganske homogene og har en diameter op til 4—5u. Efter 5 dage i 
termostat var den laengste av fibrene o,9 mm. Fra nu av viste de tegn 
paa degenerative forandringer i form av fine granulationer, der ferst op- 
traadte i varikositeterne og senere ogsaa mellem disse. Fibrenes rande 
blev utydelige og likesom anspist, og efter 7—8 dage var de helt forsvundet. 
Fra cortex cerebelli av 2—6 dage gamle marsvin og unge katter vokste 
der ogsaa fibre ut i plasmaet i en del kulturer. En del av dem dannet 
anastomoser, andre ikke. Bedre end nogen beskrivelse fremgaar deres ut- 
seende av vedfoiede illustrationer. (Fig. 23— 24.) 
Hvad slags fibre er nu dette? At det skulde vaere bindevaev, er ute- 
lukket. Voksende bindevæv ser ikke saaledes ut. Forst paa den 3dje dag 
— naar fibrene allerede har naadd en betydelig længde — kommer der i 
enkelte kulturer en ganske sparsom emigration av bindevaevsceller langs 
randen av hjernestykket — en enkelt celle hist og her. 
