I9I7. No.r. UNDERS. OVER REGENERATIONSFORH. I NERVESYST. OSV. I3I 
Transplantation av dræpte nervesegmenter. 
For at utelukke enhver indflydelse paa regenerationen av de unge 
nervefibriller fra transplantatets egne, levende celler har jeg i en del til. 
fælder forut for transplantationen dræpt disse ved ophetning i Ringers 
væske til 56? i 20 minuter. Dette blev gjort 2 gange ved autoplastik 
(K.9, Ip.-nr.ı og K. 5, lp-nr.2), 3 gange ved homoplastik (K. 8, K. 6 og 
K. 10, ip.-nr. 27, 28 og 32) og 1 gang ved heteroplastik (K. 11 y, Ip.-nr. 51). 
Samtlige transplantater var ved uttagelsen indhelet paa suturstederne. 
I baade auto- og homoplastikerne fandtes ved histologisk undersokelse 
rikelig indvoksning av unge nervefibriller fra den centrale stump. 
I den ene autoplastik (K. 9, Ip.-nr. 1) er disse nervefibriller 20 dage efter 
transplantationen tildels opdelt i smaa brokker og korn uten indbyrdes sam- 
menhæng — et utseende, som avviker fra det vanlige saa meget, at det 
maa antages at ha en egen betydning. Og det ligger ner at anta, at 
dette utseende bestemmes av det medium, hvori disse fibre vokser, at det 
med andre ord er en folge av, at transplantatet er drapt. I den anden 
autoplastik finder man derimot efter 21 dage masser av kraftige nerve- 
fibriller, der har gjennemtrængt det centrale sutursted og er vokset 12 mm. 
ned gjennem transplantatet, hvor de ligger paralelt i store bundter, for 
det meste mellem de Schwannske skeder. Disse fibre avviker ikke paa 
noget punkt fra dem, man finder under regeneration i det perifere segment 
av en overskaaret nerve efter sutur. 
I de 2 homoplastiker (K. 8 og K. 6, Ip.-nr. 27, 28) findes 48 og 50 dage 
efter transplantationen masser av nye, indvokste nervefibre i transplanta- 
tet — for det meste mellem de Schwannske skeder. Og hos K. ro (lp.- 
nr. 32) findes der i transplantatet efter 63 dage en del myelinfibre. 
Disse eksperimenter viser, at transplantatets levende celler er uten 
betydning for nervefibrillernes indvoksning i dette fra den centrale stump, 
og at en ophetning av transplantatet til 56? i 20 minutter ikke forandrer 
dets strukturelle forhold saa meget, at nervefibrenes indvoksning derved 
vanskeliggjeres eller forhindres. 
Disse eksperimenter er imidlertid av betydning ogsaa for vort syn 
paa nerveregeneration i sin almindelighet. Ved den fremgangsmaate, jeg 
her har anvendt, er der nemlig i den levende organisme indskutt et stykke 
dedt væv, hvori de levende nervefibriller vokser ind. Ingen vil vel paa- 
staa, at transplantatets Schwannske celler efter denne ophetning kan bidrage 
til at danne nervefibre; og da saadanne er dannet i disse transplantater i 
like stor maengde og med samme utseende som i normale transplantater, 
er der ingen grund til at anta, at transplantatets Schwannske celler spiller 
