6 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 
Den etymologiske forskning havde ifelge den her skitserede theori 
til opgave at paavise, hvorledes det undersegte ord havde udviklet sig fra 
hebraisk til den form, det bavde faaet i det paagjældende sprog; og en 
etymologi med dette program var naturligvis ikke mindre vild end den 
klassiske og rammes traeffende af den bekjendte definition, at etymologien 
er en videnskab, som forklarer ordenes afstamning uden at tage det rin- 
geste hensyn til vokalerne og kun et yderst ubetydeligt til konsonanterne. 
Det var først, da man i overgangstiden mellem det 18de og rode aar- 
hundrede endelig bred med disse fantasterier, at der kunde blive tale om 
en videnskabelig etymologi; og da en saadan ferst var grundlagt, spurgte 
man ikke længer om sprogenes oprindelse, men alene om hvorledes det 
undersegte sprog forholdt sig til ældre kjendte sprogformer !. 
Da evolutionsleren omkring forrige aarhundredes midte havde paavist 
den genetiske sammenhaeng mellem dyr og mennesker og i og med dette 
trængt igjennem 1 al biologisk tænkning, blev spergsmaalet om sprogets 
oprindelse atter sat paa dagsordenen; og det var DARWIN, som ogsaa paa 
dette felt bred isen med sit beremte verk »Expression of the emotions in 
man and animals.« 
Allerede dengang havde man forlængst været opmærksom paa berne- 
sprogets værdi for den heromhandlede forskning; og da kravet paa op- 
lærelse av devstumme omtrent samtidig havde vundet sine grundlæggende 
triumfer, var det blevet klart, at et indgaaende studium af det saakaldte 
spontane devstummesprog kunde ventes at kaste lys over kræfter, som 
maatte have vaeret medvirkende ved den oprindelige sprogdannelse; men 
det var dog ferst og fremst Darwıns verk, som ledede den biologiske psy- 
kologi til at underkaste spergsmaalet om sprogets oprindelse en mere om- 
fattende og indgaaende naturvidenskabelig behandling. Paa dette felt var 
Wonpt med sit store verk: »Die Sprache«, der udkom i 2 bind i 1900, 
banebryderen, idet han for ferste gang foretog en integration af en stor 
mængde fysiologiske og psykologiske fænomener, som seet i sammenhæng 
kaster lys over det heromhandlede fundamentale spergsmaal. Behandlingen 
af det foreliggende materiale stedte imidlertid paa overordentlige vanskelig- 
heder. De opdagelsesreisende, der kom til primitive folk, som endnu ikke 
havde været i bererelse med den evropæiske civilisation, besad ikke de 
videnskabelige forudsætninger — den kombination af biologiske, socio- 
logiske og sprogvidenskabelige kundskaber — som er nedvendig for at 
studere og vurdere de egenartede fænomener, som medte dem, og de blev 
derfor ofte ikke opmaerksomme paa fundamentale forhold og misforstod 
1 Se Vilh. Thomsen: ,Sprogvidenskabens Historie“ (1902). 
